Справа № 713/1955/22
Суддя: КИБИЧ І. А.
Дата ухвалення: 2022-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 713/1955/22
Провадження №2-а/713/23/22
УХВАЛА

іменем України

12.10.2022 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А. перевіривши адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Джумарик Мирослави Богданівни, про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності до відповідача інспектора Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Джумарик М.Б., в якому просить скасувати постанову про адміністративне правопорушення Серія БАВ №164477 від 04.10.2022 року.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, - суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, - суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем вимоги п.2 ч.5 ст.160 КАС України, не виконано, не зазначено місцезнаходження (проживання) відповідача, РНОКПП, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

До матеріалів клопотання не долучено відомостей щодо місця реєстрації (проживання) позивача ОСОБА_1 .

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.

Головне управління національної поліції у Чернівецькій області до участі у справі в якості належного відповідача, позивачем не залучено.

Відповідно до ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судова палата в адміністративних справах Верховного Суду України, в постанові від 13.12 2016 р. (провадження №21-1410а16) висловилась про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом «Про судовий збір», сплаті не підлягає.

Використовуючи такий висновок про застосування права позивачі не сплачували судовий збір у вказаній категорії справ.

Однак, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 р. №543/775/17 зазначила про необхідність відступлення від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Правова позиція Великої Палати Верховного Суду є обов`язковою для врахування судами в силу ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в сумі 496 (Чотириста дев`яносто шість) гривень 20 (Двадцять) копійок.

У визначений судом строк додати документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 чт.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.122,123, 169 КАС України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Джумарик Мирослави Богданівни, про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу ОСОБА_1 і повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ