Справа № 160/14597/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2022-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
12 жовтня 2022 року Справа № 160/14597/22
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Калугіна Н.Є., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Військова частина НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування рішення ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати висновок військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 18.05.2022, щодо старшого солдата в/ч № НОМЕР_1 - ОСОБА_1 , 1993 р.н.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.09.2022 позовну заяву - залишено без руху.

Надати позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

- засвідченої належним чином копії довідки про присвоєння ІК, та належно засвідчені копії доказів, що підтверджують місце реєстрації (проживання, перебування) позивача за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням вимог ст. 25, п. 2 ч. 5 ст. 160, п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

- відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- власного письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- клопотання про залучення до участі третьої особи із зазначенням підстав її залучення та визначення на стороні позивача або відповідача така третя особа має бути залучена до участі у справі судом;

- засвідчену належним чином копію висновку від 18.05.2022; докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

- позовної заяви, яка містить обґрунтування змісту позовних вимог і викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, з примірником відповідно до кількості учасників у справі, та висновками суду в частині порушення прав позивача складеною відповідачем карткою;

- додатків до позовної заяви для суду та для усіх учасників у справі, що засвідчені з дотриманням Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях №1000/5 від 18.06.2015.

Позивачем 07.10.2022 надано до суду заяву з доданими до неї документами на виконання ухвали суду від 26.09.2022.

Суд, дослідивши подану заяву дійшов наступного висновку.

Як зазначалось, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.09.2022 встановлено недоліки, які допущені позивачем у позовній заяві, та надано термін для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання ухвали суду позивачем надано:

- засвідчену належним чином копію довідки про присвоєння ІК, та належно засвідчені копії доказів, що підтверджують місце реєстрації (проживання, перебування) позивача за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням вимог ст. 25, п. 2 ч. 5 ст. 160, п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- клопотання про залучення до участі третьої особи із зазначенням підстав її залучення та визначення на стороні позивача або відповідача така третя особа має бути залучена до участі у справі судом.

Щодо висновку від 18.05.2022 та доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд зазначає таке.

Частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно змісту ч. 1 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

До позовної заяви позивачем не надано висновку від 18.05.2022, який є предметом позову згідно первинної позовної заяви, натомість матеріали позову містять картку від 18.05.2022.

Посилання позивача у позовній заяві на існування доказів - такі як рапорти, докази надання рапортів до командира ВЧ НОМЕР_1 , докази перебування на службі у ВЧ НОМЕР_1 , судом не можуть бути взяті до уваги з огляду на їх ненадання до матеріалів позову.

Станом на 12.10.2022 до суду не надано висновку від 18.05.2022, який є предметом позову згідно первинної позовної заяви та доказів на які позивач посилається у позовній заяві, що зазначені судом вище.

Щодо надання до суду позовної заяви, яка містить обґрунтування змісту позовних вимог і викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, з примірником відповідно до кількості учасників у справі, та висновками суду в частині порушення прав позивача складеною відповідачем карткою, судом встановлено наступне.

Статтею 55 Конституції України визначено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються:

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень у позовній заяві зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджуване порушення було обґрунтованим.

Згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 18.05.2022, щодо старшого солдата в/ч № НОМЕР_1 - ОСОБА_1 .

Однак, подана позивачем позовна заява не містить доводів та обґрунтувань заявлених позовних вимог, натомість містить загальний опис обставин та посилання на заявлені у подальшому клопотання про витребування доказів, наявність права у позивача зміни предмету та підстав позову та підстави для звільнення від сплати судового збору.

Позивачем жодним чином не обґрунтовано протиправність висновку від 18.05.2022, як останній вказує у позовних вимогах.

Позивачем не зазначено норм закону, що порушені суб`єктом владних повноважень під час прийняття оскаржуваного висновку.

При цьому, згідно доданих до матеріалів позову доказів позивачем надано картку від 18.05.2022, яку складено у відповідності до додатку 13 Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України.

Згідно вказаного Положення надана позивачем картка складається під час медичного огляду кандидата на навчання у ВВНЗ, тобто у разі оскарження позивачем саме картки від 18.05.2022, а не висновку від 18.05.2022, який до суду не надано, позивачу слід обґрунтувати заявлені позовні вимоги у частині законодавчої можливості оскарження картки медичного огляду кандидата на навчання у ВВНЗ у поєднанні з приписами ст. 4, 5, 19 КАС України.

Таким чином, позивачу, для усунення недоліків позовної заяви запропоновано надати до суду позовну заяву, яка містить обґрунтування змісту позовних вимог і викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, з примірником відповідно до кількості учасників у справі, та висновками суду в частині порушення прав позивача складеною відповідачем карткою.

Позивачем 07.10.2022 надано позовну заяву, згідно якої останній просить суд:

-визнати протиправною та скасувати постанову військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 від 18.05.2022 року, щодо старшого солдата в/ч № НОМЕР_1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-зобов`язати військово-лікарську комісію ІНФОРМАЦІЯ_2 провести військово-лікарську експертизу стану здоров`я старшого солдата в/ч № НОМЕР_1 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою визначення ступеня його придатності до військової служби.

При цьому, постанови військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 від 18.05.2022 до матеріалів позову не надано.

Відповідно до ч. 5 ст. 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

У відповідності до ч. 1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивачем, на виконання ухвали суду від 26.09.2022, надані п`ять клопотань про витребування доказів.

Однак, позивачем не зазначено про заходи, яких він вжив для самостійного отримання доказів та доказів вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання доказів.

Посилання на обмеженість у часі суд вважає необґрунтованим з огляду на те, що спірні правовідносини склались у травні 2022.

Щодо надання до суду додатків до позовної заяви для суду та для усіх учасників у справі, що засвідчені з дотриманням Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях №1000/5 від 18.06.2015, судом встановлено наступне.

Згідно з частиною другою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Приписами статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено поняття "письмових доказів", якими, зокрема, є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

З аналізу норм процесуального законодавства встановлено, що належним чином засвідчені копії документів ті, що засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

Частиною 20 пункту 1 статті 1 Закону України «Про стандартизацію» визначено, що стандарт - нормативний документ, а не нормативно-правовий акт.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23 Закону України «Про стандартизацію» національні стандарти застосовуються безпосередньо чи шляхом посилання на них в інших документах. Національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Порядок оформлення копій документів унормований Наказом Міністерства юстиції України №1000/5 від 18.06.2015 «Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях». У пункті 1 Розділу 1. Глави І Правил організації діловодства зазначено, що ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності.

Пунктом 8 Розділу 10 Глави 2 Правил організації діловодства встановлено, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Слід звернути увагу на те, що у п. 11 Розділу 1 Глави ІІ Правил організації діловодства міститься посилання на необхідність застосування положень Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженому наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року № 55 (далі - ДСТУ 4163-2003).

Згідно з пунктом 5.26 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144, який набрав чинності з 1 вересня 2021 року, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 18.12.2018 у справі №761/5894/17, від 08.05.2019 року у справі №160/7887/18, від 01.06.2021 у справі №640/6758/20, від 01.07.2021 у справі №750/5843/19, від 01.06.2021 у справі №640/6758/20.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Однак, надані позивачем копії додатків до позовної заяви не засвідчені належним чином, зокрема, відсутня відмітка на кожному аркуші документа «Згідно з оригіналом», назва посади, особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її ініціали (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

З огляду на вказане, позивачу запропоновано надати додатки до позовної заяви для суду та для усіх учасників у справі, що засвідчені з дотриманням Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях №1000/5 від 18.06.2015.

Позивачем, на виконання ухвали суду від 26.09.2022, надана позовна заява від 03.10.2022 з доданими до неї документами.

При цьому, примірник додатків до позовної заяви засвідчений тільки для суду.

З огляду на вищевикладене, у вказаній частині ухвала суду від 26.09.2022 також не може вважатись виконаною.

Таким чином, станом на 12.10.2022 позивачем недоліки позовної заяви не усунено.

Також суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 2 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Положеннями наведеної норми КАС чітко обумовлений характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання процесуальних обов`язків, встановлених законом або судом. Для цього позивач як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Вказана правова позиція суду викладена у постанові Верховного Суду від 17 травня 2022 року у справі № 826/13250/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною п`ятою статті 169 КАС України, встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Таким чином, керуючись статтями 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Калугіна