Справа № 705/313/17
Суддя: Піньковський Р. В.
Дата ухвалення: 2022-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/313/17
2-а/705/20/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2022 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Піньковського Р.В.

секретарів судового засідання Прокопенко І.О., Романової О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив суд визнати протиправними акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 09.11.2016, протокол № 108 про адміністративне правопорушення від 09.11.2016 та постанову № 108 від 24.11.2016 від Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради.

В обґрунтування позовних вимог зазначає наступне.

Він, ОСОБА_1 , є замовником будівництва гаража за адресою: АДРЕСА_1 .

Земельна ділянка, на якій буде відбуватися вказану будівництво належить йому на праві власності, що підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки. 23.09.2016 року він подав до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради для реєстрації декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті.

28 вересня 2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт за номером ЧК 62.

02 листопада 2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради винесено наказ про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.09.2016 реєстраційний № ЧК 62. Вказане рішення прийняте відповідачем відповідно до ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

09 листопада 2016 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Ткачуком А.С. проведено позапланову перевірку достовірності даних, зазначених в декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту будівництва гаража за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складено акт, у якому є посилання на начебто виявлені правопорушення законодавства, а саме: замовник будівництва ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва «Будівництво гаража за адресою АДРЕСА_1 ».

24 листопада 2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради прийнята постанова № 108 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100,00 грн.

Вважає, що вказані рішення є незаконними та такими, що мають бути скасованими з огляду на наступне.

Підставою для наказу про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в.о. начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради була заява ОСОБА_2 від 02.11.2016 року про те, що вона не здійснювала авторський нагляд та не розробляла проектні документи по вказаному об`єкту.

Причиною для винесення вищевказаного рішення стала та обставина, що в декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.09.2016 № ЧК 62 із будівництва гаража за адресою АДРЕСА_1 зазначена ФОП ОСОБА_2 , як особа, що розробила проектну документацію та здійснює авторський нагляд за об`єктом будівництва.

ФОП ОСОБА_2 була внесена до декларації про початок виконання будівельних робіт, як генеральний проектувальник на основі наказу № 18/16 від 12.09.2016 року, що був виданий ОСОБА_3 ОСОБА_1

ФОП ОСОБА_2 надала наказ № 18/16 від 12.09.2016 року на основі укладення усного договору на виконання проектних робіт з розробки проектної документації та проведення авторського нагляду по даному об`єкту. Для закріплення усних домовленостей, замовником було надано ФОП ОСОБА_2 аванс у розмірі 5 000,00 гривень та містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, документи, що підтверджують право власності на земельну ділянку та всі інші вихідні дані, які були необхідні.

Після надання всіх вищевказаних документів, отримання наказу від ФОП ОСОБА_2 та авансування робіт замовником, ФОП ОСОБА_2 більше не виходила на зв`язок.

05.11.2016 року замовник надіслав письмове звернення до ФОП ОСОБА_2 з проханням заключити офіційний договір та надати роз`яснення причин відмови від виконання робіт та здійснення авторського нагляду, на що не отримав ніякої відповіді. Оскільки ніяких дій з боку ФОП ОСОБА_2 щодо виконання взятих на себе зобов`язань не було, замовником було подано повідомлення про зміну генерального проектувальника з ФОП ОСОБА_2 на ТОВ «Інтеліт Проект», про що свідчить лист від 08.11.2016.

Зазначає, що наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних відомостей, які дають підстави вважати об`єкт самочинно збудованим. Тобто вважає, що відповідач прийняв оскаржуване рішення про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт всупереч ст. 39-1 ЗУ «Про врегулювання містобудівної діяльності», а тому підлягає скасуванню.

Щодо оскаржуваного протоколу зазначає, що як вбачається з акту перевірки відповідача від 09.11.2016 року, головним спеціалістом встановлений факт відсутності ОСОБА_1 на об`єкті будівництва «Будівництво гаража за адресою АДРЕСА_1 » на момент позапланової перевірки та відповідно недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

14.11.2016 року ФОП ОСОБА_1 було отримано акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 09.11.2016 року та протокол № 108 про адміністративне правопорушення від 09.11.2016 року на поштову адресу: АДРЕСА_2 .

На момент проведення перевірки 09.11.2016 року об 11 годині 00 хвилин ФОП ОСОБА_1 був відсутній, у зв`язку з тим, що повідомлення про позапланову перевірку достовірності даних, зазначених в декларації про початок виконання будівельних робіт по об`єкту «Будівництво гаража за адресою АДРЕСА_1 » було надіслано помилково на адресу за якою ФОП ОСОБА_1 не проживає, за цією адресою проживає родич, який і передав даний лист вже по закінченню термінів проведення перевірки.

До відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради було надіслано лист з даними роз`ясненнями і проханням відкликати акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 09.11.2016 і протокол № 108 про адміністративне правопорушення від 09.11.2016 року.

Звертає увагу суду, що 02.11.2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради винесено наказ про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, а вже після цього, а саме 09.11.2016 року, проведено позапланову перевірку достовірності даних зазначених у цій декларації, що свідчить про те, що такі діє є протизаконними.

30.11.2016 року ним було направлено позов до Черкаського окружного адміністративного суду про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради. Вказаний позов ухвалою від 05.12.2016 року був залишений без руху. Він, у визначений ухвалою термін недоліки усунув, але 22.12.2016 року позовну заяву було повернуто, у зв`язку з тим, що відповідачем вказаний відділ державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради, тому справа підсудна місцевому загальному суду. При цьому, іншим суддею Черкаського окружного адміністративного суду, який виносив ухвалу про залишення без руху, 26.12.2016 року позовну заяву також було повернуто, але у зв`язку з тим, що ним не усунуто недоліки, визначені ухвалою про залишення без руху. Тобто канцелярія Черкаського окружного адміністративного суду з невідомих йому причин зареєструвала дві справи та не направила усунені ним недоліки судді, який виносив ухвалу про залишення позову без руху, а направив вказані документи іншому судді.

У зв`язку з цим, просить суд поновити йому строк звернення до суду та визнати протиправними акт про недопущення посадових осіб органу архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва та протокол і постанову про адміністративне правопорушення.

На адресу суду в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради направлено відзив, у якому просять суд відмовити у задоволенні позову в обґрунтування зазначивши наступне.

Згідно ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документу, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорту, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, 02.11.2016 року до Відділу надійшла заява ФОП ОСОБА_3 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 проводиться будівництво гаража та в декларації про початок будівельних робіт по вказаному об`єкту зазначено, що вона розробляла проектну документацію та здійснює авторський нагляд, але вона проектні документи не розробляла та авторський нагляд не здійснює.

На підставі вищевикладеного в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради 02.11.2016 року за № 139 винесено наказ про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.09.2016 року реєстраційний № ЧК 62 по об`єкту «Будівництво гаража» за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач, належним чином затвердженого проекту будівництва (ФОП ОСОБА_3 ) не надав, тому твердження про незаконність скасування декларації про початок виконання будівельних робіт є безпідставним.

Відповідно п. 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури», затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007 року № 903, авторський нагляд здійснюється архітектором автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. Такого договору позивач не надавав, тому вважають, що твердження позивача про наявність авторського нагляду є безпідставним.

Рішенням Уманської міської ради № 2.7-7/7 від 19.02.2016 року затверджено інформаційні та технологічні картки адміністративних послуг відділу ДАБК Уманської міської ради, які надаються через Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Уманської міської ради, серед них «Внесення змін до декларації про початок виконання будівельних робіт». Де зазначено, що вказані зміни подаються через Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Уманської міської ради.

Зазначені в позов зміни до Відділу через Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Уманської міської ради не надходили, тому твердження позивача є безпідставним.

При підготовці до проведення перевірки на об`єкті «Будівництво гаража» по АДРЕСА_1 , було здійснено вихід за місцем проживання ( АДРЕСА_3 ) позивача, де мешканці вказаного будинку повідомили, що позивач в цьому будинку не проживає, а проживає разом з мамою по АДРЕСА_4 , у зв`язку з цим ОСОБА_1 направлено повідомлення про проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_4 , яке отримано позивачем 04.11.2016 року, що підтверджується повідомлення про вручення поштового відправлення. Тому, на їх думку, твердження позивача про неповідомлення його про проведення перевірки є безпідставним.

Також, у зв`язку із порушенням вимог ч. 2 ст. 188-42 КУпАП 09.11.2016 року складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, а перевірка фактично не була проведена, що є підтвердженням невірності посилання позивача на протизаконність проведеної перевірки.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, на адресу суду надійшла письмова заява представника позивача адвоката Гупала М.М., у якій просить суд справу слухати у його відсутність та у відсутність його довірителя позивача по справі, позовні вимоги підтримує та просить суд позов задовольнити. Також підтримав додані до матеріалів додаткові письмові пояснення, де вказав про те, що на адресу позивача надійшло повідомлення № 581 від 03.11.2016 року у якому зазначено, що відповідно до наказу від 02.11.2016 буде проводитися позапланова перевірка у період з 09.11.2016 року до 15.11.2016 року. У вказаному повідомленні вказано, що така перевірка має проводитися, у зв`язку з перевіркою достовірних даних в декларації про початок будівництва, однак не вказано яких саме даних та не вказано чи така перевірка буде стосуватися документів чи лише об`єкту. Крім того, при цьому було порушено строк повідомлення, оскільки позапланова перевірка, згідно цього повідомлення, має проводитися починаючи з 09.11.2016 року, повідомлення датоване 03.11.2016 року, що становить 6 днів, тоді як згідно положень має бути 10 днів. Із цього випливає, що складати акт про недопуск інспектора ДАБК, протокол та постанову про адміністративне правопорушення не мали права та законних підстав.

При цьому, зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення було складено з порушеннями, так як у ньому не зазначено місця розгляду вказаного протоколу та за якою адресою, що унеможливило ОСОБА_1 прибути для розгляду протоколу, та надання своїх міркувань та доказів, що порушило його конституційні права. В свою чергу, було винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , незаконно, а тому вказана постанова підлягає до скасування.

Крім того, вважає, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню ще у зв`язку з тим, що відомості зазначені в ній, не відповідають дійсності. Так, в описовій частині вказано, що замовнику було направлено повідомлення про проведення перевірки від 02.11.2016 року № 578, яке було отримано 04.11.2016 року, що підтверджене рекомендованим повідомленням № 485. Однак, відповідно до вказаного повідомлення, воно було направлено на ім`я ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , але на конверті вказано: ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , що свідчить про те, що вказане повідомлення отримали власники домоволодіння АДРЕСА_4 , а не ОСОБА_1 .

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені у визначеному порядку, про причини неявки суд не повідомляли.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, дійшов до такого висновку.

Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку на подання адміністративного позову про оскарження, в тому числі постанови про адміністративне правопорушення, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як встановлено судом, оскаржувана постанова була винесена 24.11.2016 року і після отримання її копії позивач своєчасно звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до відділу ДАБК Уманської міської ради про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, що підтверджується копією ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 05.12.2016 року про залишення позову без руху, у зв`язку з несплатою судового збору та ненаданням копії позовної заяви з додатками. Ухвалами від 22.12.2016 року та від 26.12.2022 різних суддів вищевказаного суду позов був повернутий позивачу і в одній із ухвал, позивачу роз`яснено, що спір підсудний Уманському міськрайонному суду Черкаської області. Отримавши копії вказаних ухвал, позивач, згідно відмітки на конверті, 16.01.2017 року направив до Уманського міськрайонного суду Черкаської області позову заяву з додатками.

Зазначені обставини підтверджуються відповідними ухвалами та повідомленням про вручення, а також жодними доказами не спростовані.

Враховуючи вищенаведене обґрунтування, яким позивач обґрунтовує підстави для поновлення йому строку для звернення до суду з даним позовом, які визнаються поважними, суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений процесуальний строк для звернення з даною позовною заявою.

Згідно ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. При цьому, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), тощо.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно диспозиції ч.2 ст. 188-42 КУпАП особа притягується до адміністративної відповідальності за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

З цього слідує, що диспозиція вказаної норми є бланкетною, оскільки називає склад правопорушення, але для визначення його ознак відсилає до норм іншої галузі права або нормативних (підзаконних) актів правил, положень, інструкцій.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності, врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 N 3038-VI (далі - Закон N 3038), Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 N 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі Порядок N 553).

Відповідно до положень ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Положеннями ч. 2, ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду (ч. 7 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Аналогічні положення закріплені й у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553, яким згідно п.1 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до положень п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553, діючого на час перевірки, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Положеннями п. 9 Порядку N 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Згідно положень п. 11 Порядку N 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Положеннями п. 12 Порядку визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до положень п. 14 Порядку N 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Системний аналіз наведених нормативних положень дає підстави для висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснювати перевірку суб`єкта містобудування лише за участю його представника, з обов`язковим пред`явленням службового посвідчення та наданням копії направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому з метою забезпечення безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та допуску посадових осіб до проведення перевірки орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний повідомити суб`єкта містобудування про проведення перевірки. Отже, лише у випадку належного повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки є можливим забезпечення участі суб`єктів містобудування (їх представників) під час її проведення.

Крім того, з аналізу наведених вище норм права вбачається, що суб`єкт містобудування обов`язково має бути завчасно, у строки, передбачені законодавством, ознайомлений з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, йому має бути надіслано та вручено протокол, акт та інші документи, які підтверджують факт правопорушення, складені органами державного архітектурно-будівельного контролю.

При встановленні обставин справи та дослідженні доказів судом встановлено наступне.

Згідно копії постанови у справі про адміністративне правопорушення № 108 від 24.11.2016 встановлено, що начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської рали Чорною В.Г. визнано винним ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 5100 грн., оскільки останній при проведенні позапланової перевірки на об`єкті будівництва 09.11.2016 року на назначений час 11.00 год. не був присутній, що в свою чергу класифікується, як недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

У вказаній постанові зазначено, що постанова винесена з урахуванням протоколу № 108 від 09.11.2016 року та акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 09.11.2016 року.

Так, судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладеного 12 вересня 2012 року, зареєстрованого в реєстрі за № 4-2059, ОСОБА_4 продав, а ОСОБА_1 купив земельну ділянку площею 0,0048 га, розташовану в АДРЕСА_5 , кадастровий номер земельної ділянки :02:006:1438. Право власності на зазначену придбану земельну ділянку позивачем зареєстровано у встановленому порядку, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності сформованим 09.09.2013 року за індексним номером 9138404, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 08.

Позивач ОСОБА_1 23.09.2016 року звернувся до відділу державної архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради шляхом подачі декларації про початок виконання будівельних робіт, а саме будівництва гаража за адресою: АДРЕСА_1 , у якій зазначив, що проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_3 , а також зазначені інші істотні умови будівництва.

Призначення головним архітектором та інженером для будівництва гаражу за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , підтверджено наказом № 18/16 від 12.09.2016 року ФОП ОСОБА_3

03.11.2016 року на адресу ОСОБА_1 направлено відділом ДАБК Уманської міської ради повідомлення за № 581, про проведення позапланової перевірки з 09.11.2016 року по 15.11.2016 року щодо достовірності даних зазначених у декларації. Вказане повідомлення відправлено позивачу за адресою: АДРЕСА_4 .

Цього ж дня, 03.11.2016 року за № 582 відділом ДАБК позивачу направлено повідомлення про те, що 02.11.2016 року за № 139 винесено наказ про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.09.2016 року реєстраційний номер ЧК 62, але зазначене повідомлення направлено на адресу позивача: АДРЕСА_3 . В підтвердження отримання позивачем вказаного повідомлення відповідач до відзиву додав копію рекомендованого повідомлення з відміткою про вручення № 890, у графі кому вручено написано прізвище « ОСОБА_5 » без ініціалів, і адреса вказана: АДРЕСА_4 .

09.11.2016 року головним спеціалістом відділу ДАБК Уманської міської ради Ткачуком А.С. складено акт про те, що замовник ОСОБА_1 не з`явився, а тому фактично не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва «Будівництво гаража» за адресою АДРЕСА_1 . Відмітки про отримання ОСОБА_1 копії вказаного акту, у акті не міститься.

Також 09.11.2016 року головним спеціалістом відділу ДАБК Уманської міської ради Ткачуком А.С. складено протокол № 108 про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, а саме про те, що ОСОБА_1 не з`явився на зазначений час 09.11.2016 року на 11.00, у зв`язку з чим є таким, що не допустив представників відділу ДАБК до перевірки. У протоколі зазначено, що дата народження та місце народження ОСОБА_1 не надано, при цьому документом, що посвідчує особу вказаний паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 07.05.1998 року. Місцем проживання ОСОБА_1 зазначена адреса: АДРЕСА_3 .

При цьому, 08.11.2016 року відділом ДАБК отримано лист ОСОБА_1 з додатками на 23 арк. про те, що в процесі виконання робіт по об`єкту «Будівництво гаража за адресою АДРЕСА_1 » було замінено генерального проектувальника ФОП ОСОБА_3 на ТОВ «Інтеліт проект» та призначення головного інженера проекту ОСОБА_6 та головного архітектора проекту Шевченка Руслана Олександровича. У листі також роз`яснено, що була укладена усна домовленість з ОСОБА_3 , яка зобов`язалася виконувати авторський нагляд за будівництвом, ним були надані всі необхідні для проектування вихідні дані, проте, незважаючи на його письмове звернення та спроби зв`язатися з ОСОБА_3 , ніяких відомостей від останньої так і не отримав.

Із наданих суду матеріалів, жодних доказів, про вручення чи належне направлення позивачу ОСОБА_1 відповідних повідомлень про проведення перевірки про проведення позапланової перевірки не надано, у зв`язку із чим не доведено, що позивачу було надано копію направлення для проведення позапланової перевірки, що є порушенням п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна ця особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Разом з тим, суд зважає, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам частини 2 статті 71 КАС України, не надав жодних у розумінні статті 70 КАС України доказів, які б підтверджували правомірність винесення ним оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення та не спростував тверджень позивача щодо відсутності в його діях складу правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності. Оскільки дослідженні в судовому засіданні докази сторони відповідача містять лише дані про невиконання позивачем певних зобов`язань визначених законодавством без підтвердження, що такому було належним чином повідомлено про його обов`язки та характер дій, котрі необхідно було вчинити у визначені органом контролю, або законом строки.

Положеннями ст.252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Практика Європейського суду з прав людини, зокрема: рішення від 08.02.2001 у справі «Берктай проти Туреччини», рішення від 07.11.2002 у справі «Лавенте проти Латвії», вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростованих презумпцій.

Оскаржувана постанова винесена з недотриманням порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, що призвело до порушення права особи на захист, передбаченого ст. 268 КУпАП.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, дійшов висновку про відсутність достатніх, належних доказів для висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП, а відтак позов в цій частині підлягає до задоволення.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними акту про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкти будівництва та протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає, що в цій частині позовних вимог слід відмовити, оскільки складання акту та протоколу у справі про адміністративне правопорушення це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. А самі по собі протокол про адміністративне правопорушення та оскаржуваний акт не є рішеннями суб`єкта владних повноважень у розумінні положень КАС України. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04.03.2019 у справі N 199/7360/17 (2-а/199/252/17).

На підставі вищевикладеного та ст. ст. 7, 9, ч.2 ст.188-42, 251, 254, 255 КУпАП, керуючись статтями 2, 4, 9, 20, 72-74, 77, 242, 244-246, 286 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду щодо оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 108 від 24.11.2016 року начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Чорної В.Г. про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100,00 гривень.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Р. В. Піньковський