Справа № 320/13181/21
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2022-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2022 року м. Київ № 320/13181/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Повх І.С.,

за участю представників сторін:

від позивача- Костенко О.М.,

від відповідача- Федос А.О., Петринка П.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного Управління Державної податкової служби України у Київській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Головного Управління Державної податкової служби України у Київській області, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Київській області «Про накладення дисциплінарного стягнення» №32-«Д» від 19.07.2021 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Згурівської ДПІ - ОСОБА_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначила, що оскаржуваний наказ в частині накладення на неї дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за неналежне дотримання вимог антикорупційного законодавства в частині повідомлення у відповідності до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» про наявність потенційного конфлікту інтересів є незаконним, оскільки відповідач прийшов до передчасного висновку про наявність в її діях дисциплінарного проступку. Зазначила, що 14.05.2021 позивачем до Національного агентства з питань запобігання корупції подано заяву, в якій зазначено, що відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» повідомлено, про можливий потенційний конфлікт інтересів з ФГ «Тетяна 2011», яке знаходиться на обліку в ГУ ДПС у Київській області, як основний платник податків, відтак на думку позивача нею було вжито заходи щодо врегулювання конфлікту інтересів. При цьому, позивач зауважила, що не вбачає конфлікту інтересів в своїх діях.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Терлецька О.О.) від 25.10.2021 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.

Судове засідання, призначене у справі на 30.11.2021 знято з розгляду, наступне судове засідання призначене у справі на 09.12.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.12.2021 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті на 14.02.2022.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 суд відклав розгляд справи на 21.03.2022.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, на підставі розпорядження керівника апарату Київського окружного адміністративного суду від 08.06.2022 проведено повторний автоматизований розподіл адміністративної справи № 320/13181/21, яку передано на розгляд головуючій судді Пановій Г.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.06.2022 суд прийняв до провадження адміністративну справу № 320/13181/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу. Суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.07.2022 суд повернув без розгляду заяву представника Сай Ірини Володимирівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції від 15.07.2022 у справі № 320/13181/21.

Також суд продовжив строк проведення підготовчого провадження в адміністративній справі №320/13181/21 та відклав підготовче засідання в адміністративній справі № 320/13181/21.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому заперечував щодо задоволення позову та зазначив, що ОСОБА_1 порушено норми антикорупційного законодавства, в чатині неповідомлення в установлений строк про конфлікт інтересів, вину державного службовця доведено в повному обсязі та підтверджено фактичними обставинами справи та матеріалами дисциплінарного провадження, а відтак підстави скасування наказу ГУ ДПС у Київській області від 19.07.2021 № 32-д «Про накладення дисциплінарного стягнення» відсутні.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.08.2022 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті позовних вимог на 26.09.2022.

В судове засідання, призначене у справі на 26.09.2022 з`явилися представник позивача та представники відповідача.

Присутній у судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві. Зауважив, що позивач отримавши у порядку спадкування право власності на земельну ділянку стосовно якої діяв договір оренди, виявила намір переукласти договір оренди щоб у подальшому задекларувати кошти отримані з передачі майна в оренду, однак орендонаймачем їй було відмовлено у цьому. Додатково вказав, що позивач повідомила податкову службу про можливий конфлікт інтересів у зв`язку з тим, що підприємство, яке орендує у ОСОБА_1 земельну ділянку перебуває на обліку у Згурівській ОДПІ. Також представник позивача наголосив, що ОСОБА_1 здійснила всі необхідні дії щодо дотримання норм чинного законодавства, зокрема намагалася розірвати договір оренди успадкованої земельної ділянки та повідомила податковий орган про можливий конфлікт інтересів.

Уповноважені представники відповідача заперечували щодо задоволення позову та вказали, що позивач була ознайомлена з вимогами закону про запобігання корупції та не заперечувала стосовно можливого конфлікту інтересів, оскільки отримувала прибуток з оренди при цьому не подала повідомлення.

В судовому засіданні, 26.09.2022 судом було проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.10.2022 суд виправив описку у вступній та резолютивній частині рішення суду.

Заслухавши представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є громадянкою України, що підтверджується відомостями паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий Згурівським РВ ГУ МВС України в Київській області 15.01.1998.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 27.08.2019 № 9-о «Про призначення працівників» відповідно до пункту 2 частини першої статті 41 Закону України від 10.12.2015 № 889-VІІІ «Про державну службу» призначено в порядку переведення з 28 серпня 2019 року наступних працівників, зокрема, ОСОБА_1 на посаду начальника Згурівської державної податкової інспекції Бориспільського району ГУ ДПС у Київській області.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 28.12.2020 № 42-о «Про призначення працівників» відповідно до пункту 2 частини першої ст. 41 Закону України «Про державну службу» призначено з 05 січня 2021 року в порядку переведення на роботу до ГУ ДПС у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС, зокрема ОСОБА_1 на посаду начальника Згурівської державної податкової інспекції.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 18.05.2021 № 500 «Про врегулювання конфлікту інтересів» наказано застосувати форму зовнішнього контролю відповідно до пункту 1 частини другої статті 33 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом перевірки стану та результатів виконання начальником Згурівської державної податкової інспекції ГУ ДПС у Київській області Сай Іриною завдань, вчинених нею дій, розгляду заяв, змісту прийнятих нею рішень чи проєктів рішень, що приймаються або розробляються під час виконання посадових обов`язків стосовно юридичної особи ФГ «Тетяна 2011» (), якому вона надає в оренду земельну частку (пай), що перебуває на податковому обліку в Згурівській державні податковій інспекції ГУ ДПС у Київській області, як основний платник податків.

Як вбачається з доповідної записки начальника Управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Київській області № 232/10-36-14-02 від 19.05.2021 адресованої начальнику ГУ ДПС у Київській області, Управлінням з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Київській області під час здійснення заходів щодо запобігання та виявлення корупції у сфері службової діяльності посадових осіб ГУ ДПС у Київській області відповідно до вимог антикорупційного законодавства в частині перевірок достовірності відомостей, зазначених у деклараціях суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані із виконанням функцій держави встановлено наявність у позивача конфлікту інтересів по відношенню до Фермерського господарства «Тетяна 2011» (), в оренді якого перебуває земельна ділянка, успадкована позивачем.

Відповідно до відомостей висновку №4/10-36-14-02-11 від 19.05.2021 про результати проведеної перевірки з питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, який затверджено 19.05.2021 начальником управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Київській області О.Воловіним. начальник Згурівської ДПІ Ірина Сай 24.03.2020 року, відповідно до свідоцтво про право на спадщину №428, отримано право власності на земельну ділянку площею 3.7265 га. (кадастровий № :04:013:0006).

Декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік, Іриною Сай подано 15.03.2021 року, де в розділі 3. «Об`єкти нерухомості» нею задекларовано зазначену земельну ділянку.- Окрім того в розділі 6 «Доходи, в тому числі подарунки» задекларовано дохід від надання майна в оренду в сумі 14907 грн., зазначивши при цьому джерело доходу - фермерське господарство «Тетяна 2011» (), чим зумовлено наявність у Ірини Сай приватного інтересу щодо ФГ «Тетяна 2011» ().

Відповідно до даних наявних в АІС «Податковий блок» ФГ «Тетяна 2011» () перебуває на обліку в ГУ ДПС у Київській області (Згурівський район) та являється платником єдиного податку четвертої групи.

Також у висновку зазначено, що у начальника Згурівської ДПІ Ірини Сай наявний потенційний конфлікт інтересів.

Повідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів Ірина Сай, відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII не подавала ані при отриманні доходу від надання майна в оренду в сумі 14907 грн, ані при призначенні на посаду начальника Згурівської ДПІ ГУ ДПС у Київській області 05.01.2021 року.

Як пояснила в своєму поясненні Ірина Сай 01.04.2015 року між орендодавцем, її мамою - ОСОБА_2 , та орендарем ФГ «Тетяна 2011» був укладений договір оренди №50 земельної ділянки площею 3,7265, кадастровий номер :04:013:0006, терміном на 10 років.

Після смерті ОСОБА_2 вона, як спадкоємець за заповітом, спадщину прийняла, та отримала свідоцтво про право на спадщину на вищевказану земельну ділянку від 24.03.2020, що зареєстровано в реєстрі за № 428.

У висновку відображено, що 25.03.2020 року, вона зверталася до орендаря з проханням розірвати договір, укладений з ОСОБА_2 та перезаключити договір на її ім`я, але отримала письмову відмову у розірванні договору оренди земельної ділянки, чи внесення змін, за відсутності таких підстав відповідно до п.41 даного договору. Таким чином вона не вступала ні в які правовідносини з орендарем. Договір оренди на її ім`я не переукладався. Грошові кошти за оренду землі (орендну плату) в сумі 14907 грн. отримала виключно, як спадкоємець за заповітом, відповідно до свідоцтва про право на спадщину на вищевказану земельну ділянку від 24.03.2020, що зареєстровано в реєстрі за № 428. Повідомлення про наявний конфлікт інтересів вона не подавала відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ, так як вважала, що за відсутності оформлених правовідносин з орендарем його подавати не потрібно.

Факт ознайомлення з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700- VІІ (із змінами) Ірина Сай підтвердила в своєму поясненні та розпискою наявною в її особовій справі.

З огляду на встановлені у висновку про результати проведеної перевірки з питань дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ перевірку інформації щодо фактів порушення антикорупційного законодавства з боку начальника Згурівської ДПІ Ірини Сай закінчено та визначено такою, що знайшла своє підтвердження. Матеріали перевірки вирішено направити до Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

Відповідно до відомостей розписки, наявної в матеріалах дисциплінарної справи, ОСОБА_1 ознайомлена із Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІ із змінами, Законом України «Про державну службу» та правилами внутрішнього трудового розпорядку Головного управління ДФС під підпис.

Як вбачається з пояснення в.о. заступника начальника ГУ ДПС у Київській області , стосовно виявлених порушень щодо конфлікту інтересів, який виник у начальника Згурівської ДПІ у Київській області Сай Ірини стосовно юридичної особи ФГ «Тетяна 2011» (), якому вона надає в оренду земельну частку (пай), та який перебуває на податковому обліку в Згурівській державній податковій інспекції ГУ ДПС у Київській області, як основний платник податків, повідомив, що йому, як виконуючому обов`язки по керівництву роботою Згурівської ДПІ, нічого не було відомо, так як ОСОБА_1 особисто його не повідомляла про даний факт.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 29.06.2021 №28-д «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника Згурівської ДПІ ГУ ДПС у Київській області Сай Ірини.

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 19.07.2021 №32-д «Про накладення дисциплінарного стягнення оголошено догану начальника Згурівської ДПІ Сай Ірині, за неналежне виконання посадових обов`язків, що призвело до порушення вимоги ст. 43 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VІІ «Про запобігання корупції» Підстава: подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Київській області від 12.07.2021 №12/ДК «Про застосування дисциплінарного стягнення», пояснення ОСОБА_3 .

Позивач не погоджуючись з даним наказом Головного управління Державної податкової служби у Київській області звернулася до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції» (далі - Закон №1700-VІІ).

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції чинній на час спірних правовідносин) потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відтак, для конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних ознак: приватний інтерес, службові повноваження, суперечність між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання службових повноважень.

Статтею 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено коло суб`єктів, на яких поширюються дія цього Закону, зокрема до них віднесено і позивача.

Так, згідно ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є:

1) особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування:

а) Президент України, Голова Верховної Ради України, його Перший заступник та заступник, Прем`єр-міністр України, Перший віце-прем`єр-міністр України, віце-прем`єр-міністри України, міністри, інші керівники центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, та їх заступники, Голова Служби безпеки України, Генеральний прокурор, Голова Національного банку України, його перший заступник та заступник, Голова та інші члени Рахункової палати, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Уповноважений із захисту державної мови, Голова Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Голова Ради міністрів Автономної Республіки Крим;

б) народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови;

в) державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування;

г) військові посадові особи Збройних Сил України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та інших утворених відповідно до законів військових формувань, крім військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, курсантів вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, курсантів факультетів, кафедр та відділень військової підготовки;

ґ) судді, судді Конституційного Суду України, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої ради правосуддя, посадові особи секретаріату Вищої ради правосуддя, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, посадові особи секретаріату цієї Комісії, посадові особи Державної судової адміністрації України, присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді);

д) особи рядового і начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, податкової міліції, особи начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України;

е) посадові та службові особи органів прокуратури, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, дипломатичної служби, державної лісової охорони, державної охорони природно-заповідного фонду, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, і центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику;

є) Голова, заступник Голови Національного агентства з питань запобігання корупції;

ж) члени Центральної виборчої комісії;

з) поліцейські;

и) посадові та службові особи інших державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим;

і) члени державних колегіальних органів, у тому числі уповноважені з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель;

ї) Керівник Офісу Президента України, його Перший заступник та заступники, уповноважені, прес-секретар Президента України.

й) Секретар Ради національної безпеки і оборони України, його помічники, радники, помічники, радники Президента України (крім осіб, посади яких належать до патронатної служби та які обіймають їх на громадських засадах).

Приписами статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

Частиною 3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» обумовлено, що безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз`яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

Водночас з тим, відповідно до ч. 5 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Частинами 6, 7 статті 28 закону України «Про запобігання корупції» обумовлено, що якщо особа отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона звільняється від відповідальності, якщо у діях, щодо яких вона зверталася за роз`ясненням пізніше було виявлено конфлікт інтересів.

Закони та інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, порядок надання окремих видів державних послуг та провадження інших видів діяльності, пов`язаних із виконанням функцій держави, місцевого самоврядування, мають передбачати порядок та шляхи врегулювання конфлікту інтересів службових осіб, діяльність яких вони регулюють.

Порядок проходження державної служби, особливості дисциплінарної відповідальності державних службовців на момент виникнення спірних правовідносин врегульовано Законом України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII).

Положення ст. 8 Закону № 889-VIII визначають основні обов`язки державного службовця, а саме: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Приписами частини першої, другої статті 5 Закону № 889-VІІІ обумовлено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

При цьому, частиною п`ятою вказаної статті передбачено, що на державних службовців поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Статтею 65 Закону № 889-VІІІ обумовлено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Статтею 66 Закону України «Про державну службу» обумовлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

Частиною 2 ст. 66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.

Відповідно ч. 3 ст. 66 Закону України «Про державну службу» у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно ч. 4 ст. 66 Закону України «Про державну службу» у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Відповідно до ч. 5 ст. 66 Закону України «Про державну службу» звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Суд звертає увагу на те, що Закон України «Про запобігання корупції» зобов`язує вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів.

Так, рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 № 839 затверджено Методичні рекомендації щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів (далі Методичні рекомендації № 839).

Відповідно до пункту 1.1.1. Розділу І Методичних рекомендацій № 839 слід звернути увагу, що на відміну від попереднього Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції», в якому надавалось загальне визначення конфлікту інтересів, чинний Закон виділив два його види:

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абзац дев`ятий частини першої статті 1 Закону);

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. (абзац тринадцятий частини першої статті 1 Закону).

Тобто складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є:

приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/ представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), а співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення:

реального конфлікту інтересів - приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

потенційного конфлікту інтересів - у сфері службових/ представницьких повноважень наявний приватний інтерес, що може за настанні певних обставин у майбутньому вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Пунктом 1.1.2 Розділу І Методичних рекомендацій № 839 визначено алгоритм дій особи у зв`язку із виникненням у неї конфлікту інтересів.

У Методичних рекомендацій № 839 вказано, що закон зобов`язує вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів.

З моменту, коли особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, вони зобов`язані повідомити не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника, а якщо особа перебуває на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень, у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Хоча Закон прямо не вказує форму такого повідомлення, рекомендується робити повідомлення про реальний/потенційний конфлікт інтересів у письмовій формі (додаток 2), адже, по-перше, це є документальним підтвердженням того, що особа дійсно повідомила про наявність конфлікту інтересів, а по-друге, це дає можливість керівнику детально проаналізувати ситуацію із тим, щоб визначитись з оптимальним способом врегулювання конфлікту інтересів.

До повідомлення Національного агентства про реальний/потенційний конфлікт інтересів (додаток 3) рекомендується додавати засвідчені копії документів, які визначають службові (представницькі) повноваження, підтверджують приватний інтерес тощо. Крім того, до повідомлень рекомендується додавати результати самостійного тесту на наявність (відсутність) конфлікту інтересів.

Відповідно до положень частини другої статті 29 Закону, особи, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів, можуть самостійно вжити заходів щодо його врегулювання шляхом позбавлення відповідного приватного інтересу з наданням документів що підтверджують це безпосередньому керівнику або керівнику органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади.

Відповідно до частини п`ятої статті 28 Закону у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов`язана звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства, який надає підтвердження про відсутність конфлікту інтересів (частина шоста статті 28 Закону). До утворення в установленому порядку територіальних органів підтвердження про відсутність конфлікту інтересів на звернення вказаних вище осіб надає Національне агентство.

На думку суду позивачем не було вжито заходів щодо повідомлення з моменту коли вона дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Суд звертає увагу, що догана оголошена позивачу спірним наказом Головного управління ДПС у Київській області від 19.07.2021 № 32-д «Про накладення дисциплінарного стягнення» саме у зв`язку з не повідомленням останнього про потенційного конфлікту інтересів.

Законом України «Про запобігання корупції» та Методичними рекомендаціями № 839 визначено, що потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Іншими словами, конфлікт інтересів - це ситуація, при якій службова особа, виконуючи свої обов`язки, має приватний інтерес (особисту заінтересованість), який хоча і не обов`язково призводить до прийняття неправомірного рішення або вчинення неправомірного діяння, але здатний до цього призвести.

При цьому приватний інтерес не обмежується фінансовими чи матеріальними інтересами або тими інтересами, які дають службовій особі пряму особисту вигоду, в тому числі неправомірну.

Це означає, що конфлікт інтересів може бути пов`язаний із цілком правомірними діями службовця як приватної особи, його належністю до громадських організацій, сімейними інтересами тощо, за умови, що ці інтереси здатні з певною вірогідністю реально спричинити неналежний вплив на виконання цією службовою особою своїх службових повноважень.

Наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 № 52 затверджено правила етичної поведінки в органах Державної податкової служби (зі змінами та доповненнями). Підпунктом 3.6 п. 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби передбачено обов`язок працівників вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватись вимог фінансового контролю.

Як встановлено судом, відповідно до відомостей свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом Згурівської районної державної нотаріальної контори Київської області та зареєстрованого в реєстрі за № 428, спадкова справа №109/2019, спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_2 , 1938 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 . Спадщина на яку видане свідоцтво складається із: земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,7265 га, яка розташована на території Черевківської сільської ради Згурівського району Київської області. Кадастровий номер земельної ділянки :04:013:0006. Склад угідь рілля 3,7265 га.

Крім того, з матеріалів справи судом встановлено, що 01.04.2015 між орендодавцем ОСОБА_2 та орендарем Фермерським господарством «Тетяна 2011» укладено договір оренди земельної ділянки № 50, за умовами якого орендодавець надає, в порядку та на умовах, визначених цим договором та чиним в Україні земельним законодавством в строкове платне володіння і користування земельну ділянку. Для сільськогосподарського використання, а орендар приймає таку земельну ділянку, зобов`язується використовувати її відповідно до цільового призначення, а також сплачувати орендну плату. Об`єктом оренди є земельна ділянка, що характеризується наступними ознаками. Місце розташування земельної ділянки: адміністративно-територіальні межі Черківської сільської ради, Згурівського району, Київської області. Площа земельної ділянки: 3,7265 га, кадастровий номер: 322198750:04:013:0006. Цільове призначення земельної ділянки: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Пунктом 5 договору оренди земельної ділянки № 50 обумовлено, що строк дії цього договору становить 10 (десять) років з дня набуття ним чинності, з урахуванням ротації культур згідно з проектом землеустрою. Договір набирає чинності з моменту його державної реєстрації та діє протягом встановленого строку.

Пунктом 41 договору оренди земельної ділянки № 50 передбачено, що перехід права власності на орендовану земельну ділянку до іншої особи, а також реорганізація юридичної особи орендодавця, не є підставою для зміни умов, або розірвання цього договору оренди, але про дані обставини сторони зобов`язані інформувати одна одну.

Позивач на підтвердження обставин відсутності у її діях дисциплінарного проступку подала до суду копію заяви адресованої нею на ім`я голови ФГ «Тетяна 2011» від 25.03.2020, у якій вона просила розірвати договір оренди земельної ділянки № 50 від 01.04.2015 та перезаключити договір на ім`я позивача.

Листом від 26.03.2020 №26031 Фермерське господарство «Тетяна 2011» відмовило позивачу у розірванні договору оренди земельної ділянки № 50 від 01.04.2015 за відсутності підстав щодо розірвання даного договору.

На думку позивача, вказані обставини свідчать про те, що правовідносин між нею та Фермерським господарством «Тетяна 2011» не виникли, відтак і не виникло підстав повідомляти про потенційний конфлікт інтересів, однак суд не погоджується з вказаними твердженнями позивача з огляду на наступне.

Приписами частини 2 статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» обумовлено, що речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до відомостей витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 205178892, право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :04:013:0006 площею 3,7265 га 24.03.2020 на підставі свідоцтва про право на спадщину № 428 виданого 24.03.2020 Згурівської державною нотаріальною контрою зареєстровано за ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .

Згідно із посадовою інструкцією державного службовця начальника ДПІ яка затверджена начальником Головного управління ДПС у Київській області 13.01.2021, до основних посадових обов`язків начальника ДПІ віднесено: організація, забезпечення контролю в межах компетенції виконання структурним підрозділом Конституції України, законів України, актів і доручень Президента України, актів КМУ, рішень Колегії ДПС, ГУ, доручень керівництва ГУ (визначених наказами і розпорядженнями ГУ, протокольними дорученнями щотижневих апаратних нарад керівного складу, планами роботи тощо), запитів і звернень народних депутатів України, запитів територіальних підрозділів центральних органів виконавчої влади, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, посадових осіб, громадян та платників податків; забезпечення роботи з надання якісного сервісного обслуговування, адміністративних та інших послуг; контроль за дотриманням чинного законодавства при застосуванні спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності фізичними особами-підприємцями; організація роботи по реєстрації та обліку платників податків . рахунків платників податків. об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; надання адміністративних послуг, приймання та комп`ютерна обробка податкової, фінансової та іншої звітності, приймання податкової, фінансової та іншої звітності платників засобами телекомунікацій.; організація діяльності Центру обслуговування платників; реєстрація та облік реєстраторів розрахункових операцій, книг обліку розрахункових операцій та розрахункових книжок; забезпечення обліку платників єдиного внеску, ведення реєстру страхувальників; організація діловодства та контроль за розглядом звернень громадян та запитів на отримання публічної інформації; організація роботи, пов`язаної із Захистом персональних даних при їх обробці.

Суд зауважує, що підпис позивача з ознайомленням із вказаною посадовою інструкцією свідчить, що ОСОБА_1 обізнана із своїми посадовими обов`язками як начальника Згурівської ДПІ Головного управління ДПС у Київській області.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що позивачем 15.03.2021 подано декларацію, як особою уповноваженою на виконання функцій держави де в розділі «Об`єкти нерухомості» нею задекларовано земельну ділянку, а в розділі «Доходи, в тому числі подарунки» задекларовано дохід від надання

Крім, того як було встановлено судом, Фермерське господарство «Тетяна 2011» ( ), являється платником єдиного податку та перебуває на обліку в Згурівській ДПІ ГУ ДПС у Київській області.

Таким чином, наявність факту надання ОСОБА_1 , яка займає посаду начальника Згурівської ДПС у Київській області, в оренду земельної ділянки ФГ «Тетяна 2011» та отримання доходу від надання майна в оренду за 2020 рік, яке в свою чергу перебуває на податковому обліку в Згурівській Державній податковій інспекції Головного управління ДПС у Київській області, свідчить про наявність приватного інтересу щодо вказаного суб`єкта підприємницької діяльності.

Підтвердженням цього слугує повідомлення про потенційний конфлікт інтересів від 18.05.2021 №206/10-36-59 що надане позивачем.

Виходячи з аналізу повноважень, які ОСОБА_1 мала під час перебування на посаді начальника Згурівської ДПІ ГУ ДПС у Київській області, та факт перебування в оренді земельної ділянки, право власності на яку набуто позивачем 24.03.2020, ФГ «Тетяна 2011» яке перебуває на податковому обліку в Згурівській ДПІ Гловного управління ДПС у Київській області, та отримання доходу від надання майна в оренду за 2020 рік, створюють потенційний конфлікт інтересів. Отже, відповідач правомірно дійшов висновку про наявність потенційного конфлікту інтересів.

Щодо тверджень позивача про те, що вона не вбачає наявності конфлікту інтересів у своїх діях, суд зазначає що вказані твердження спростовуються тим, що самою ж ОСОБА_1 було подано до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про наявність в неї потенційного конфлікту інтересів відносно тієї ж земельної ділянки та того ж Фермерського господарства «Тетяна 2011». Однак, вказане повідомлення було подано позивачем лише 18.05.2021, більше ніж через рік, з моменту коли у позивача виник приватний інтерес.

Враховуючи, що ОСОБА_1 очолює Згірівську ДПІ Головного Управління ДПС у Київській області на обліку якого перебуває підприємство ФГ «Тетяна 2011», в оренді якого перебуває з 24.03.2020 земельна ділянка позивача та нею отримано дохід від передачі майна в оренду, суд кваліфікує такі обставини як наявність потенційного конфлікту інтересів, що у свою чергу свідчить про правомірність наказу від 19.07.2021 № 32-д "Про накладення дисциплінарного стягнення".

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 4 ст. 73 КАС України регламентовано, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів суду правомірність прийнятого рішення.

За наведених обставин суд вважає позовні вимоги необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 06 жовтня 2022 р.