Справа № ЗП/260/74/22
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2022-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення заяви про забезпечення позову без розгляду

12 жовтня 2022 рокум. Ужгород№ ЗП/260/74/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої - судді Маєцької Н.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника малого приватного підприємства «Карпати» про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

11 жовтня 2022 року представник малого приватного підприємства «Карпати» Биркович О.І. надіслав на електрону адресу Закарпатського окружного адміністративного суду заяву про забезпечення позову, в якій просить: 1) Зупинити дію рішення Оноківської сілської ради Ужгородського району Закарпатської області від 24 червня 2022 року № 1088; 2) Заборонити Оноківській сільській раді Ужгородського району Закарпатської області укладати з будь-якими третіми особами договори оренди земельних ділянок з кадастровими номерами №:10:020:0239, №:10:020:0240, які знаходяться за адресою: Закарпатська обл., Ужгородський р-н., с. Оноківці, урочище «Оріховське озеро»; 3) Заборонити державним реєстраторам, приватним нотаріусам, іншим суб`єктам реєстраційних дій вчиняти будь-які реєстраційні дії по реєстрації речових прав чи обтяжень щодо земельних ділянок, з кадастровими номерами №:10:020:0239, №:10:020:0240, №:10:020:0241, які знаходяться за адресою: Закарпатська обл., Ужгородський р-н., с. Оноківці, урочище «Оріховське озеро».

Розглянувши надіслану на електронну пошту Закарпатського окружного адміністративного суду представником позивача в електронній формі заяву про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За правилом абзацу 2 частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Водночас суд зауважує, що Закон України Про електронний цифровий підпис, який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України Про електронні довірчі послуги від 05 жовтня 2017 року № 2155-VІІІ.

Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України Про електронні довірчі послуги, який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України Про електронні довірчі послуги електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

В той же час абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України Про електронні довірчі послуги передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

На підставі вимог наказу Державної судової адміністрації України 22 грудня 2018 року № 628 Про проведення тестування підсистеми Електронний суд у місцевих та апеляційних судах у всіх місцевих та апеляційних судах України запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми Електронний суд, у ході якого всім судам та учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 у відповідній редакції.

Крім того, листом Державної судової адміністрації України від 23 січня 2019 року №15-1446/19 судам додатково роз`яснено, що отримані місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему Електронний суд мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Відповідно у Закарпатському окружному адміністративному суді функціонує підсистема Електронний суд.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми Електронний суд.

В той же час, судом встановлено, що заява про забезпечення позову надіслана на електронну адресу Закарпатського окружного адміністративного, тобто в електронній формі.

Відповідно до протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису заява про забезпечення позову засвідчена електронно-цифровим підписом представника позивача.

Зазначене свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із заявою про забезпечення позову.

Суд зазначає, що незважаючи на те, що заява про забезпечення позову засвідчена електронно-цифровим підписом, проте подана на електронну пошту суду, тому вона не може вважатися, підписаною у встановленому законом порядку, а відтак, така заява вважається непідписаною та не приймається до розгляду і повертається особі яка її подала.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 22.08.2019 року справа № 520/20958/18, від 27.02.2020 року справа № 540/504/19, в ухвалі від 19.01.2021 року справа № 640/17683/19.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, суд наголошує, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, наведеними, зокрема, в рішеннях від 28 травня 1985 року у справі Ашингдейн проти Сполученого Королівства та від 13 лютого 2001 року у справі Кромбах проти Франції, держава може встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20 травня 2010 року в справі Пелевін проти України та від 30 травня 2013 року у справі Наталія Михайленко проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, в тому числі щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Крім того, положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також установлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Отож, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають, щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.

Суд звертає увагу на те, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки заявник має можливість звернутись до суду в порядку визначеному Законом (в письмовій формі безпосередньо до суду чи через засоби поштового зв`язку, або в електронній формі через сервіс Електронний суд). Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання і розумних сумнів у не відповідності вимогам якості закону не виникає.

Вимоги до змісту та форми заяви про забезпечення позову, визначені статтею 152 КАС України.

Відповідно до ч. 7 ст. 154 України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

В той же час, хоча норми ст. 152 КАС України, що регламентують форму та зміст заяви про забезпечення позову, не містять жодних посилань щодо обов`язкової наявності підпису особи, що подала таку, однак, враховуючи загальні вимоги до будь-яких заяв та клопотань, що подаються до суду, суд вважає, що підпис особи є обов`язковим елементом будь-якого процесуального документа та є підтвердженням волевиявлення саме тієї особи, яка зазначена в документі.

Згідно ч. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, враховуючи те, що подана заява про забезпечення позову вважається не підписаною заявником, виходячи із приписів ч. 6 ст. 7 КАС України щодо застосування судом закону за аналогією, суд вважає за можливе застосувати в даному випадку положення п. 3 ч. 4 ст. ст. 169 КАС України та повернути таку заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 7, 18, 44, 150, 151,152, 154, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника малого приватного підприємства «Карпати» про забезпечення позову - повернути без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.Д. Маєцька