Справа № 420/22280/21
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 року м. Одеса

Зала судових засідань №17

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

За участю секретаря Болдир Я.Ю.

За участю сторін:

Від позивача: не з`явився;

Від відповідачів: ОСОБА_1 (ГУ ДПС в Одеській області)

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Лоскос Люкс» (; адреса: вул. Водопровідна, 1А, м. Одеса, 65007) до Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166; 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, буд. 5), Головного управління ДПС в Донецькій області (; вул. Італійська, 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87515) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

16 листопада 2021 до Одеського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Лоскос Люкс» до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДПС в Донецькій області, у якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Донецькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 19.08.2021 року №25987;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Лоскос Люкс» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 16.11.2021 року справа №420/22280/21 розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін згідно ст.262 КАС України.

В обґрунтування вимог позову представник позивача зазначив, що 19.08.2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС в Донецькій області було прийнято рішення №25987 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким була встановлена відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав, встановлених п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивач не погоджується із зазначеним рішенням, вважає його необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

06.12.2021 року ГУ ДПС в Одеській області подало відзив на позовну заяву, де представник наголосив на дискреційних повноваженнях податкового органу щодо включення чи виключення платника податку зі списку ризикових, оскільки суд в протилежному випадку перебирає на себе повноваження контролюючого органу.

20.12.2021 року ГУ ДПС в Донецькій області подало суду відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог представник заперечував, та зазначив, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв в межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством України, та вважає позовні вимоги безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Зокрема, в основу спірного рішення покладено інформацію, отриману від Офісу Генерального прокурора України стосовно відкриття кримінального провадження із визначенням позивача як такого, що задіяний у схемі ухилення від сплати податків.

Разом із відзивом ГУ ДПС в Донецькій області подало суду клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження; у задоволенні клопотання відмовлено ухвалою суду від 24.12.2021 року.

04.01.2022 року позивач подав суду відповідь на відзив ГУ ДПС в Одеській області, в якій, зокрема, зазначив, що у відзиві відсутні будь-які аргументи, які б достовірно підтверджували правомірність прийнятого ГУ ДПС в Донецькій області оскаржуваного рішення; контролюючий орган не наводить будь-якого реального документального підтвердження існування податкової інформації, яка б доводила обгрунтованість прийняття цього рішення.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року постановлено розглядати справу в загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання у справі на 13.04.2022 року; витребувано у Головного управління ДПС в Донецькій області усі матеріали, що слугували підставою для прийняття оскарженого рішення від 19.08.2021р., у тому числі, але не виключно: Додаток 1 до протоколу №127 від 19.08.12021р. засідання Комісії ГУ ДПС в Донецькій області; розгорнуте обґрунтування, у чому полягає зміст ризиковості операції, що відтворює сутність її ризиковості із посиланням на документи; Лист Офісу Генерального прокурора від 10.08.2021р.; Декларації з ПДВ ТОВ «Лоскос Люкс» за 2021 рік; нормативне обґрунтування прийняття оскаржуваного рішення ГУ ДПС у Донецькій області не за місцем взяття на облік контролюючим органом (ГУ ДПС в Одеській області згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань); встановлено ГУ ДПС в Донецькій області строк для надання пояснень щодо позову та доказів 20 днів з дня отримання копії ухвали.

Станом на 29.09.2022 року ухвала суду не виконана, незважаючи на неодноразове отримання її копії ГУ ДПС в Донецькій області.

Підготовче засідання, призначене на 13.04.2022 року не відбулось у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні та припиненням розгляду справ у відкритих судових засіданнях в Одеському окружному адміністративному суді.

29.07.2022 року у справі було призначене підготовче засідання на 08.09.2022 року.

Ухвалою суду від 08.09.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 29.09.2022р.

29.09.2022 року представник позивача подала суду відповідь на відзив ГУ ДПС в Донецькій області, в якому наполягала на задоволенні позовних вимог та зазначила, що внаслідок прийняття рішення про віднесення до переліку ризикових платників податку позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових; у відповіді на відзив міститься клопотання про розгляд справи за відсутності представника ТОВ «Лоскос Люкс»

У судовому засіданні 29.09.2022 року представник ГУ ДПС в Одеській області заперечував проти задоволення позову.

Згідно довідки начальника відділу планово-фінансової діяльності, бухгалтерського обліку та звітності Одеського окружного адміністративного суду від 23.02.2022р. «Про припинення відправки поштової кореспонденції», з 23.02.2022р. в Одеському окружному адміністративному суді припинено відправку поштової кореспонденції у зв`язку із відсутністю коштів на оплату послуг поштового зв`язку.

ТОВ «Лоскос Люкс» та ГУ ДПС в Донецькій області своїх представників в судове засідання не направили, були повідомлені про час та місце проведення судового засідання засобами електронного зв`язку.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника ГУ ДПС в Одеській області, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзиви на позовну заяву та відповідь на відзив, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Як вбачається з позовної заяви, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛОСКОС ЛЮКС» (ідентифікаційний код 44040608), номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи 000020865, дата запису 11.11.2020, є товариством, що здійснює наступні види діяльності:

Код КВЕД 69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування (основний);

46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами;

01.50 Змішане сільське господарство;

01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві;

01.62 Допоміжна діяльність у тваринництві;

01.63 Післяурожайна діяльність;

43.29 Інші будівельно-монтажні роботи;

46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами;

46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами;

46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами;

46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткуванням, суднами та літаками;

46.15 Діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами;

46.17 Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами;

46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами;

46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту;

46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин;

46.22 Оптова торгівля квітами та рослинами;

46.23 Оптова торгівля живими тваринами;

46.24 Оптова торгівля шкірсировиною, шкурами та шкірою;

46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами;

46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами;

46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами;

46.34 Оптова торгівля напоями;

46.35 Оптова торгівля тютюновими виробами;

46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками;

46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами;

46.47 Оптова торгівля меблями, килимами й освітлювальним приладдям;

46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення;

46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням;

46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами;

46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням;

46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами;

46.76 Оптова торгівля іншими проміжними продуктами;

46.77 Оптова торгівля відходами та брухтом;

46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;

47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами;

47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах;

47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах;

47.26 Роздрібна торгівля тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах;

47.30 Роздрібна торгівля пальним;

47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах;

47.81 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами;

47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами;

49.41 Вантажний автомобільний транспорт;

52.10 Складське господарство;

52.24 Транспортне оброблення вантажів;

52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту;

63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.;

66.22 Діяльність страхових агентів і брокерів;

66.29 Інша допоміжна діяльність у сфері страхування та пенсійного забезпечення;

68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна;

69.10 Діяльність у сфері права;

70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування;

71.11 Діяльність у сфері архітектури;

71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах;

73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації;

73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки;

74.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.;

77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.;

77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання;

43.39 Інші роботи із завершення будівництва;

43.91 Покрівельні роботи

19.08.2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС в Донецькій області було прийнято рішення №25987 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яким була встановлена відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав ,встановлених п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У розділі Податкова інформація вказано, що «виявлено наявність ризикових операцій» (Т.2 а.с.24).

Наразі позивач як платник податку перебуває на обліку Головного управління ДПС в Одеській області, наявність підстав для чого ним не заперечується.

Вважаючи вказане рішення необґрунтованим, протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до п.п.20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий пункту 74.1).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий пункту 74.1).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

За формою та формальним змістом оскаржуване рішення контролюючого органу №25987 від 19.08.2021 року відповідає вимогам Додатку №4 до Порядку №1165.

Так, у рішенні зазначено про відповідність платника податку ТОВ Лоскос Люкс критеріям ризиковості платника податку, а саме, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Натомість, у рядку Податкова інформація в оскаржуваному рішенні зазначено лише встановлено наявність ризикових операцій, і не містить розшифрування того, які саме обставини та податкова інформація стали підставою для віднесення позивача до платників податку, які відповідають п. 8 Критеріїв ризиковості (Т.2 а.с.24).

Представником відповідача надано копію протоколу засідання Комісії від 19.08.2021 року №127 (а.с.23), де вказано, що при вирішенні питання про відповідність позивача критеріям ризиковості було досліджено матеріали, отримані від аналітичної робочої групи комісії Головного управління ДПС в Донецькій області, однак яка саме інформація була досліджена та покладена в основу спірного рішення не вказано, окрім посилання на лист Офісу Генерального прокурора.

Таким чином, відповідачем не обґрунтовано, яка саме податкова інформація в нього наявна, про які саме факти вона свідчить, якими документами, що мають доказове значення, вона підтверджується.

До суду надано інформаційно-аналітичну довідку стосовно Товариства, де вказано, що надійшов лист Офісу генерального прокурора України від 10.08.2021 року №09/3/2-535855-20, згідно з яким розслідується кримінальне провадження №0000021 від 05.05.2020 року, адже ТОВ «Лоскос Люкс» задіяне у схемах з ухилення від сплати податків та розкрадання державних коштів (т.2, а.с.25-26).

При цьому, юридичний статус Товариства у даному кримінальному провадженні не відображено, не наголошено, про які саме господарські операції йде мова, а також не вказано, що кримінальне провадження завершено та стосовно позивача чи його керівних осіб наявні вироки суду, що могло б свідчити про обґрунтованість припущень про ризиковість платника податку.

Лист Офісу генерального прокурора України від 10.08.2021 року №09/3/2-535855-20 до суду не надано.

Судом встановлено, що оскаржуване рішення не містить мотивів щодо підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і справа не містить доказів наявності податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи, адже ані Протокол від 19.08.2021 року, ані Інформаційно-аналітична довідка не містять даних, які б дозволяли суду на підставі ст.ст.72,75,76,77 КАС України визнати доведеною обставину встановлення ризиковості здійснення операцій ТОВа «Лоскос Люкс» з певними контрагентами (немає даних про моніторинг поданих для реєстрації в ЄРПН податкових накладних, що є передумовою включення до Переліку).

Представник ГУ ДПС в Одеській області наголосив на обов`язку саме платника податку спростувати висновки щодо його ризиковості, проте суд наголошує, що за умов відсутності конкретних висновків податкового органу щодо того, які саме господарські операції, зазначені в поданих для реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування, на думку податкового органу є ризиковими, платник податку позбавлений об`єктивної можливості довести їх реальність.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

У постановах Верховного Суду від 20.03.2018 р. у справі №804/939/16 (адміністративне провадження №К/9901/376/17), від 02.04.2020 року у справі № 160/93/19 адміністративне провадження N К/9901/25783/19) зроблено висновок, що податкова інформація, наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів позивача по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону.

Відповідно до п. 25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Натомість, відповідачем протоколу засідання Комісії або витягу з нього до матеріалів справи не надано, а надано лише витяг, який не містить інформації, за наявності якої суд був би спроможний оцінити обгрунтованість оскаржуваних висновків податкового органу за правилами ст.90 КАС України.

Суд констатує, що оцінити надані позивачем докази разом із позовною заявою як такі, що є належними до предмету доказування у даній справі за цих обставин не є можливим.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових платників податків, у зв`язку з чим рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Донецькій області від 19.08.2021 року №25987 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не може вважатися обґрунтованим.

Суд також звертає увагу, що позивачем в обґрунтування загальної інформації щодо відсутності ризиків при проведенні господарських операцій надано копії документів до суду, а саме: Для здійснення фінансово-господарської діяльності ТОВ «ЛОСКОС ЛЮКС»:

1. Орендує офісне приміщення площею 34 кв.м, яке до 27.10.2021 було офіційною юридичною адресою підприємства (87548, Донецька обл., місто Маріуполь, вул.Громової, будинок 69) у ФОП ОСОБА_2 на підставі договору оренди нежитлового приміщення від 01.03.2021 №4 та акту приймання-передачі від 01.03.2021 до нього, виконання якого підтверджується актами надання послуг від 30.04.2021 №27, від 31.05.2021 №38, від 30.06.2021 №44, та платіжними дорученнями від 06.04.2021 №241, від 05.05.2021 №343, від 07.06.2021 №433 (Т.1 а.с.26-39);

2. Орендує складське приміщення у ФОП ОСОБА_3 на підставі договору оренди від 01.04.2021 №010421, акту приймання-передачі від 01.04.2021 до нього, виконання якого підтверджується актами надання послуг від 31.05.2021 №15, від 30.06.2021 №19, від 31.07.2021 №28, та платіжними дорученнями від 05.05.2021 №342, від 07.06.2021 №431, від 06.07.2021 №527 (Т.1 а.с.40-49);

3. Орендує для здійснення господарської діяльності, а саме перевезення вантажу, продукції, що реалізується, вантажний автомобіль марки DAF у ФОП ОСОБА_4 на підставі договору оренди від 05.05.2021 №05-в, акту приймання-передачі від 05.05.2021 до нього, виконання якого підтверджується актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) від 30.06.2021 №ОУ-000007, від 31.07.2021 №ОУ-000010, від 31.08.2021 №ОУ-000012, та платіжними дорученнями від 07.06.2021 №435, від 05.07.2021 №528, від 06.08.2021 №587 (Т.1 а.с.50-59);

4. Орендує для здійснення господарської діяльності, а саме перевезення вантажу, продукції, що реалізується, вантажний автомобіль марки Scania у ФОП ОСОБА_5 на підставі договору оренди 06.05.2021 №060521, акта приймання-передачі від 06.05.2021 до нього, виконання якого підтверджується актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) від 30.06.2021 №2, від 31.07.2021 №3, від 31.08.2021 №4, та платіжними дорученнями від 07.06.2021 №436, від 05.07.2021 №529, від 06.08.2021 №588 (Т.1 а.с.60-69);

5. Використання вказаних приміщень та основних засобів також підтверджується поданими повідомленнями про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою 20-ОПП з квитанціями №2 про прийняття від 06.04.2021 та від 01.06.2021 (Т.1 а.с.70-73);

6. Має штатну чисельність працівників у кількості 13 осіб, що підтверджується поданими до органів ДПС податковими розрахунками сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого Єдиного внеску за 1 квартал 2021 року з квитанцією про подання, штатним розписом Товариства з 01.05.2021, повідомленням про прийняття працівника на роботу від 06.04.2021 (Т.1 а.с.74-81).

Як підтвердження факту проведення господарської діяльності та підтвердження їх реальності позивачем надано наступні документи:

Договір з ТОВ «МЕРЛОКС» від 17.04.2021 №17-04/2021, виконання якого підтверджується видатковими накладними від 05.07.2021 №ЛК-079, від 12.07.2021 №ЛК-895, податковими накладними з квитанціями про прийняття від 05.07.2021 №79, від 12.07.2021 №895, рахунками на оплату від 05.07.2021 №ЛК-079, від 12.07.2021 №ЛК-895, товарно-транспортними накладними 05.07.2021 №322, від 12.07.2021 №384, та платіжними дорученнями від 05.07.2021 №387, від 12.07.2021 №409 (Т.1 а.с.103-121).

Договір з ТОВ «КИЇВСЬКИЙ ЦЕНТР ПРОФІЛАКТИЧНОЇ ДЕЗИНФЕКЦІЇ» від 19.04.2021 №Д-19-04, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 19.04.2021 №ЛК-159, податковою накладною від 19.04.2021 №159 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 19.04.2021 №ЛК-159, товарно-транспортною накладною від 19.04.2021 №79, та платіжним дорученням від 19.04.2021 №164 (Т.1 а.с.122-133).

Договір з ТОВ «ГЛОРІЯ ТЕХНО-ГРУПП» від 30.04.2021 №Д-30-04, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 05.05.2021 №ЛК-261, податковою накладною від 05.05.2021 №261 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 05.05.2021 №ЛК-261, товарно-транспортною накладною від 05.05.2021 №115, та платіжним дорученням від 05.05.2021 №286 (Т.1 а.с.134-145).

Договір з ТОВ «ДІКСОН ТРЕЙД» від 05.05.2021 №05-05-2021/2, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 07.05.2021 №ЛК-423, податковою накладною від 07.05.2021 №423 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 07.05.2021 №ЛК-423, товарно-транспортною накладною від 07.05.2021 №119, та платіжним дорученням від 07.05.2021 №194 (Т.1 а.с.146-158).

Договір з ПП «ВАЙТСІФТ» від 12.05.2021 №12-05/2021, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 02.07.2021 №ЛК-056, податковою накладною від 02.07.2021 №56 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 02.07.2021 №ЛК-056, товарно-транспортною накладною від 02.07.2021 №331, та платіжним дорученням від 02.07.2021 №331 (Т.1 а.с.159-170).

Договір з ТОВ «ПЛАСТ МОДЕРН» від 16.05.2021 №16-05, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 16.05.2021 №ЛК-669, податковою накладною від 16.05.2021 №669 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 16.05.2021 №ЛК-669, товарно-транспортною накладною від 16.05.2021 №138, та платіжним дорученням від 17.05.2021 №263 (Т.1 а.с.171-183).

Договір з ТОВ «ТОРГОВИЙ ДОМ «КОНСТАНТА» від 08.06.2021 №08-06/2021, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 08.06.2021 №ЛК-828, податковою накладною від 08.06.2021 №828 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 08.06.2021 №ЛК-828, товарно-транспортною накладною від 08.06.2021 №244, та платіжним дорученням від 08.06.2021 №198 (Т.1 а.с.184-195).

Договір з ПП «ЄВРОТОЙ» від 17.06.2021 №17-06-21, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 17.06.2021 №ЛК-055, податковою накладною від 17.06.2021 №55 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 17.06.2021 №ЛК-055, товарно-транспортною накладною від 17.06.2021 №271, та платіжним дорученням від 17.06.2021 №278 (Т.1 а.с.196-218).

Договір з ТОВ «ГОРЛІВСЬКЕ АТП» від 25.06.2021 №Д-25-06, виконання якого підтверджується видатковою накладною від 25.06.2021 №ЛК-080, податковою накладною від 25.06.2021 №80 з квитанцією про прийняття, рахунком на оплату від 25.06.2021 №ЛК-080, товарно-транспортною накладною від 25.06.2021 №236, та платіжним дорученням від 25.06.2021 №239 (Т.1 а.с.219-230).

Для належного виконання господарських зобов`язань за вищезазначеними договорами, Товариством укладені наступні договори з постачальниками:

Договір з ТОВ «МЕЛВІН СПЕКТР» від 28.04.2021 №28-04/2021, виконання якого підтверджується видатковими накладними від 16.05.2021 №МС-590, від 08.06.2021 №МС-1210, від 17.06.2021 №МС-109, від 25.06.2021 №МС-159, від 02.07.2021 №МС-161, від 05.07.2021 №МС-198, від 12.07.2021 №МС-1868, податковими накладними з квитанціями про прийняття від 16.05.2021 №590 , від 08.06.2021 №1210 , від 17.06.2021 №109 , від 25.06.2021 №159 , від 02.07.2021 №161 , від 05.07.2021 №198 , від 12.07.2021 №1868, рахунками на оплату від 16.05.2021 №МС-590, від 08.06.2021 №МС-1210, від 17.06.2021 №МС-109, від 25.06.2021 №МС-159, від 02.07.2021 №МС-161, від 05.07.2021 №МС-198, від 12.07.2021 №МС-1868, товарно-транспортними накладними від 16.05.2021 №МС-590, від 08.06.2021 №МС-1210, від 17.06.2021 №МС-109, від 25.06.2021 №МС-159, від 02.07.2021 №МС-161, від 05.07.2021 №МС-198, від 12.07.2021 №МС-1868, та платіжними дорученнями від 17.05.2021 №373, від 08.06.2021 №448, від 17.06.2021 №471, від 25.06.2021 №489, від 02.07.2021 №511, від 05.07.2021 №527, від 12.07.2021 №554 (Т.1 а.с.231-286).

Договір з ТОВ «ЮАРТ ПЛЮС» від 17.03.2021 №26, виконання якого підтверджується видатковими накладними від 19.04.2021 №467, від 05.05.2021 №742, від 07.05.2021 №1193, податковими накладними з квитанціями про прийняття від 19.04.2021 №467, від 05.05.2021 №742, від 07.05.2021 №1193, рахунками на оплату постачальника від 19.04.2021 №467, від 05.05.2021 №742, від 07.05.2021 №1193, товарно-транспортними накладними від 19.04.2021 №467, від 05.05.2021 №742, від 07.05.2021 №1193, та платіжними дорученнями від 19.04.2021 №268, від 05.05.2021 №339, від 07.05.2021 №352 (Т.1 а.с.287-315).

Враховуючи, що приписами пункту 6 Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд вважає, що встановлення Комісією ГУ ДПС в Донецькій області відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку може створювати перешкоди у здійсненні позивачем його господарської діяльності, тобто позивач має охоронюваний законом інтерес для оскарження рішення.

Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Крім того, суд звертає увагу, що внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган конкретно не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

Таким чином, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платнику податку зазначено тільки п.8 Критеріїв ризиковості платника податків та його зміст, однак рішення не містить розшифровки, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення товариства до переліку ризикових платників податку. З оскаржуваного рішення не вбачається, за якою саме ризиковою операцією та по якій податковій накладній досліджувалась податкова інформація по платнику податків.

При вирішенні цього спору суд також враховує, що пунктом 6 Порядку №1165 врегульовано процедуру прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків. Крім того, додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якою прямо передбачено, що таке рішення може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку. Це означає, що Кабінет Міністрів України, який за нормами пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України наділений делегованими повноваженнями встановлювати порядок та підстави зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прямо визнав юрисдикцію адміністративного суду на розгляд по суті спорів між платниками податків та контролюючими органами щодо правомірності прийняття рішень про включення платників податків до переліку ризикових.

Суд акцентує увагу на тому, що віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, а також прийняття вказаного негативного для платника податку рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішення комісії Головного управління ДПС в Донецькій області від 19.08.2021 року №25987 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку.

В частині позовних вимог про зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Лоскос Люкс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.

Додатком № 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме: 1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами. 4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками. 5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ). 6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України. 7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України. 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості, платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4). Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже Порядком № 1165 передбачено чіткий алгоритм процедури щодо виключення платника податку з переліку ризикових.

Як передбачено пунктами 25, 44, 45, 46 Порядку № 1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Суд зазначає, що після прийняття ГУДПС в Донецькій області рішення позивачем у відповідності до п. 6 Критеріїв не надавались документи, необхідні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку до Комісії регіонального рівня, що розглядає питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а одразу оскаржено зазначене рішення до суду, на чому окремо наголошує ГУДПС в Донецькій області.

Верховний Суд у постанові від 13.10.2020 року у справі №240/7785/19 вказав, що віднесення Комісією контролюючого органу Товариства до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18.

Суд зазначає, що оскільки документи, необхідні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, до Комісії регіонального рівня, що розглядає питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості не подавалися, відповідного рішення відповідачі за наслідками розгляду цих документів не приймали, то правові підстави для зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Лоскос Люкс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, відсутні як такі, що заявлені передчасно.

Відтак, у зв`язку із тим, що позивач не подавав до Комісії відповідну інформацію та копії документів для виключення його із переліку ризикових, і контролюючим органом не була надана цим документам оцінка та, відповідно, не було прийнято рішення за результатами розгляду поданих документів, то за відсутності такого рішення контролюючого органу, в задоволенні позовної вимоги про зобов`язання виключити із переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості слід відмовити.

За таких обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню із відмовою у задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Лоскос Люкс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачами не доведена обґрунтованість та законність оскаржуваного рішення, відзиви на позовну заяву не містять грунтовних аргументів на противагу доводам позивача та доводи відзивів у частині задоволених позовних вимог суд відхиляє із вищезазначених мотивів.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у сумі 2270 грн. (Т.1 а.с.320).

Відтак, враховуючи, що суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС в Донецькій області () судовий збір у розмірі 2270 грн., оскільки спірне рішення прийнято саме цим органом, а решта вимог відхилена судом (ч.9 ст.139 КАС України).

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 260, 262, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Лоскос Люкс» (; адреса: вул. Водопровідна, 1А, м. Одеса, 65007) до Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166; 65044, м.Одеса, вул.Семінарська, буд. 5), Головного управління ДПС в Донецькій області (; вул. Італійська, 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87515) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Донецькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 19.08.2021 року №25987.

В іншій частині вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС в Донецькій області (; вул. Італійська, 59, м. Маріуполь, Донецька область, 87515) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Лоскос Люкс» (; адреса: вул.Водопровідна, 1А, м. Одеса, 65007) суму сплаченого судового збору у розмірі 2270(дві тисячі двісті сімдесят)грн.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Повне рішення складено та підписано суддею 10.10.2022 року.

Суддя М.М. Аракелян