Справа № 320/5900/21
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2022-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2022 року м. Київ № 320/5900/21
Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАТАНЕТ» до Дівичківської сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:
до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ХАТАНЕТ» з позовом до Дівичківської сільської ради Бориспільського району Київської області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в доступі до об`єктів за адресою: Київська область, с. Дівички, військова частина А-3085, вул. Артилеристів буд. 1,2,3,4,5,6 з метою прокладання магістрального кабелю для підключення послуги інтернет;

- зобов`язати відповідача надати доступ до об`єктів за адресою: Київська область, с. Дівички, військова частина А-3085, вул. Артилеристів буд. 1,2,3,4,5,6 з метою прокладання магістрального кабелю для підключення послуги інтернет.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.05.2021 відмовлено у відкритті провадження. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.04.2022 апеляційну скаргу ТОВ «ХАТАНЕТ» задоволено, ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 24.05.2021 скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказану справу було передано на розгляд судді 06.10.2022.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві, зокрема, зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п`ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, зокрема із прохальної її частини, позивач просить визнати «визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в доступі до об`єктів за адресою: АДРЕСА_1 з метою прокладання магістрального кабелю для підключення послуги інтернет».

Суд зауважує, що адміністративний позов завжди має індивідуальний характер і спрямований на захист конкретних прав, свобод чи інтересів особи в її особистих правовідносинах з певним суб`єктом владних повноважень.

Тому позовна заява має містити конкретизовані відомості про суб`єкта владних повноважень, який порушив права позивача, вказувати на суб`єктивне право, що підлягає захисту та яке порушив відповідач, обставини чи факти (події життя), з якими позивач пов`язує порушення свого суб`єктивного права та які утворюють привід для звернення до суду, а також містити конкретні вимоги до відповідача, які суд має застосувати з метою захисту порушеного права.

Суд зазначає, що адміністративне судочинство здійснюється з метою захисту конкретного порушеного суб`єктивного права, що належить особі, тому зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Проте, позивачем у прохальній частині позовної заяви не зазначено реквізитів відмови відповідача, форми такої відмови.

Вимога до особи, яка звернулась до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів навести конкретні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень обумовлена необхідністю здійснення судом під час розгляду справи по суті перевірки оскаржуваних рішень (дій, бездіяльності) на предмет їх відповідності критеріям, визначеним у частині третій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, позивачеві слід уточнити позовні вимоги шляхом їх конкретизації (вказівкою на конкретну відмову, яку необхідно визнати протиправною).

Також, згідно частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У даному випадку, у зв`язку із відмовою у відкритті провадження судом було повернуто позивачеві усі матеріали та сплачений судовий збір.

Відтак у розпорядженні суду відсутні копії позовної заяви та додані до неї документи для відповідача.

Також, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

За усталеною судовою практикою Верховного Суду, публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило нового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Зі змісту позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що предметом розгляду справи є бездіяльність сільської ради, що полягає у ненаданні суб`єкту господарювання доступу до житлових будинків з метою прокладення магістрального кабелю для підключення послуги інтернет.

Правові, економічні та організаційні засади забезпечення доступу до інфраструктури об`єктів будівництва, транспорту, електроенергетики, кабельної каналізації електрозв`язку, будинкової розподільної мережі для розташування технічних засобів телекомунікацій з метою забезпечення розвитку інформаційного суспільства в Україні, повноваження органів державної влади, органів місцевого самоврядування, визначає права та обов`язки осіб, які беруть участь у таких господарських відносинах врегульовано Законом України "Про доступ до об`єктів будівництва, транспорту, електроенергетики з метою розвитку телекомунікаційних мереж".

Беручи до уваги, що визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі і обов`язок суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень, на відміну від визначального принципу господарського судочинства, який полягає у змагальності сторін, суд дійшов висновку про необхідність з`ясування у позивача нормативно-правового обґрунтування віднесення даної справи до юридискції адміністративних судів.

Враховуючи характер спірних правовідносин та розгляд даної справи у порядку спрощеного провадження без виклику сторін суд буде позбавлений процесуальної можливості з`ясувати дані обставини під час розгляду справи по суті.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду:

- уточнення позовних вимог шляхом їх конкретизації (вказівкою на конкретну відмову, яку необхідно визнати протиправною, дата та номер, а також належним чином завірену її копію);

- примірника позовної заяви з додатками для відповідача;

- нормативно-правового обґрунтування щодо належності даного спору до адміністративної юрисдикції.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд

УХВАЛИВ:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАТАНЕТ» до Дівичківської сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панченко Н.Д.