Справа № 160/15270/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 жовтня 2022 року Справа № 160/15270/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бухтіярова М.М., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 », ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними скасування пунктів наказів, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

03.10.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі відповідач-1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі відповідач-2), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 параграф 1 наказу командувача військ Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по особовому складу) від 13 березня 2022 року № 75, відповідно до якого зазначено: «увільнити від займаної посади і призначити полковника ОСОБА_1 , колишнього заступника військового комісара - начальника мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебуває у розпорядженні командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 », заступником командира зенітного ракетно-артилерійського дивізіону з морально-психологічного забезпечення НОМЕР_1 окремої механізованої бригади, ВОС-3410003»;

- визнати протиправним та скасувати п.2 та п.3 наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21 березня 2022 року № 50 (по стройовій частині), відповідно до якого зазначено: «(п.2) Пункт 1 наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21 березня 2022 року № 50 (по стройовій частині) про звільнення від виконання службових обов`язків у зв`язку із хворобою з 21 березня 2022 року, полковника ОСОБА_1 , заступника військового комісара - начальника мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 скасувати як нереалізований. Підстава: Розпорядження начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 в рапорті полковника ОСОБА_1 (вх. 10 від 21.03.2022 року), (п.3) Вважати такими, що вибули: 3.1. Полковник ОСОБА_1 , колишній заступник військового комісара - начальник мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 , призначений наказом командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по особовому складу) від 13.03.2022 року № 75, заступником командира зенітного ракетно-артилерійського дивізіону з морально-психологічного забезпечення НОМЕР_1 окремої механізованої бригади, вважати, що справу та посаду здав і вибув до нового місця служби. З 21 березня 2022 року виключити із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення»;

- поновити з 21 березня 2022 року ОСОБА_1 на посаді заступника військового комісара - начальника мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_2 в списках особового складу частини ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та всіх видів забезпечення;

- зобов`язати начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 міста Дніпро одночасно з поновленням на посаді вирішити питання про виплату ОСОБА_1 , матеріального і грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, яку не отримано внаслідок незаконного звільнення з посади.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2022 позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/15270/22 та дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

За змістом ч.1, п.4 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (п.9 ч.1 ст. 4 КАС України).

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

В адміністративному позові позивачем вказано двох відповідачів Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (відповідач-1) з кодом та ІНФОРМАЦІЯ_2 (відповідач-2) з кодом .

Згідно із відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 08314614 - Військова частина НОМЕР_2 , а за кодом 08353525 - ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За наведених обставин, позивачеві слід надати належним чином оформлену позовну заяву із зазначенням вірних найменування або коду ЄДРПОУ відповідачів, а також подати копію цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, оскільки відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Також, відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За приписами ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд звертає увагу на те, що статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать документи, та передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно з наказом Державного підприємства Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості від 01.07.2020 № 144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів.

Відповідно до пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів Згідно з оригіналом (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки Для копій.

Також, у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163:2020, реквізити 21 (відмітка про наявність додатків), 22 (підпис), 23 (відбиток печатки), 24 (віза документа), 25 (гриф погодження (схвалення) документа), 26 (відмітка про засвідчення копії документа), 27 (відомості про виконавця документа) - проставляють після тексту документа (20), а реквізити 29 (відмітка про виконання документа), 30 (відмітка про надходження документа до юридичної особи) на нижньому полі першої сторінки документа.

Однак, позивачем не в повному обсязі дотримано вищевказаних вимог при засвідчені документів, оскільки не всі сторінки паспорта громадянина України, що долучені до позовних матеріалів, містять відмітку про засвідчення.

Суд зазначає, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку, тому кожний аркуш поданої в копії документу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст.94 КАС України та Вимогам до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020, чинного з 01 вересня 2021 року.

За таких обставин, позивачу необхідно надати засвідчену копію всіх сторінок паспорту у відповідності до кількості учасників справи.

Крім цього, відповідно до п.5 ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як слідує з позовних вимог, вони витікають з незгоди позивача з окремим пунктом наказу командувача військ Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по особовому складу) від 13.03.2022 №75 та окремими пунктами наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21.03.2022 №50.

Позивачем у позові зазначено, що із наказом командувача військ Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по особовому складу) від 13.03.2022 №75 він був ознайомлений 18.03.2022.

Доказів ознайомлення з наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 21.03.2022 №50 позовні матеріали не містять.

Однак, з цим позовом позивач звернувся до суду лише 03.10.2022, тобто із пропуском місячного строку, встановленого ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Проте, позивачем в порушення ч.6 ст. 161 КАС України не подано заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та доказів на підтвердження їх наявності.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

При цьому, у визначенні моменту виникнення права на позов має значення, коли особа дізналася про факт порушення свого права, інтересу або коли саме вона повинна була дізнатись про це, і обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений саме на позивача.

Водночас, вжиття конструкції «повинен був дізнатись» в розумінні статті 122 КАС України означає неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачеві слід подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення строку з наданням належних доказів на підтвердження обставин поважності причин пропуску цього строку.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також, суд зазначає, що право позивача на заявлення кількох вимог в одній позовній заяві передбачено ч.1 ст. 21 КАС України, якщо вони пов`язані між собою.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Отже, об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

Під підставами позову слід розуміти певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. У випадку пред`явлення позивачем в одній позовній заяві кількох вимог, що становлять предмет адміністративного позову, вказані вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, оскільки в протилежному випадку виникають різні адміністративні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Як слідує зі змісту позовних вимог, у поданій позовній заяві заявлені окремі самостійні позовні вимоги щодо двох різних індивідуальних актів, що виникли фактично з різних правовідносин та заявлені до різних відповідачів, тобто окремих суб`єктів владних повноважень, та не пов`язані між собою доказами.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КАС України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Позивачем не надано суду обґрунтувань підстав для розгляду заявлених позовних вимог в межах одного позову, дослідження кожного оскаржуваного наказу в межах одного позову, дослідження наданих позивачем пояснень в межах одного позову та спростувати індивідуальний предмет доказування щодо кожного оскаржуваного рішення.

Таким чином, позивачеві слід надати до суду обґрунтування підстав для розгляду заявлених позовних вимог в межах одного позову.

За приписами ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на те, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити цю позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 », ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними скасування пунктів наказів, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням вірних найменування або коду ЄДРПОУ відповідачів, а також подати копію цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі;

- засвідченої належним чином копії всіх сторінок паспорту у відповідності до кількості учасників справи;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із заявленими позовними вимогами із зазначенням підстав для поновлення строку та з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку;

- обґрунтування підстав для розгляду заявлених позовних вимог в межах одного позову.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Бухтіярова