Справа № 160/11579/22
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2022-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" до Державної екологічної інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про визнання протиправними дії та скасування пунктів припису,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Публічне акціонерне товариство "Арселор Міттал Кривий Ріг" з позовом до Державної екологічної інспекцією Придніпровського округу, в якому позивач просить суд:
визнати неправомірними та скасувати пункти 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 13, 14 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 04.01.2022 року №523/4.3(Ц)-7/21, виданого за результатами позапланової перевірки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»;
визнати неправомірними дії Державної екологічної інспекції Придніпровського округу щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі №523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
06 жовтня 2022 року до суду надійшо відзив від Державної екологічної інспекцією Придніпровського округу на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що Інспекція не повинна направляти підприємству два примірника припису, оскільки у відповідності до ч. 9 ст. 7 Закону 877-V суб`єкту господарювання надсилається один примірник розпорядчого документа, а другий примірник залишається у контролюючому органі, що і було зроблено Інспекцією, що повністю узгоджується із вимогами цього Закону. Крім того зазначили, на безпідставність позовних вимог щодо непогодження термінів усунення порушень з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», оскільки відповідно до абз. 12 ч. 9 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», термін порушень вимог законодавства визначається саме органами державного нагляду (контролю) у сфері дотримання вимог природоохоронного законодавства України. Держекоінспекція заперечує проти позовних вимог ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» в повному обсязі, вважає позовні вимоги безпідставними, необгрунтованим та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки в ході перевірки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» встановленні порушення вимог природоохоронного законодавства, у зв`язку з чим складено припис, який є обов`язків до виконання в установлені у ньому терміни. Просили у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу на підставі наказу про проведення позапланової перевірки від 10.12.2021 № 1991, направлення на перевірку від 13.12.2021 р. № 4-1581-22 в термін з 13.12.2021 р. по 24.12.2021 р. відповідачем було здійснено позапланову перевірку виконання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» щодо дотримання вимог у сфері охорони і раціонального використання вод та відтворення водних ресурсів.
04 січня 2022 року Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу був виданий Припис № 523/4.3(Ц)-7/21 про усунення виявлених в результаті перевірки порушень, а саме:
- усунути аварійний стан хвостосховища «Центральне», вжити заходи щодо недопущення потрапляння забруднюючих речовий у довкілля та подальшої міграції забруднень у масиви вод, а саме відновити цілісність хвостосховища та забезпечити технічні можливості облаштування об`єкту аварійними ємностями достатнього обсягу для уловлювання забрудненої технічної води термін виконання 31.01.2022 року;
- провести контроль і спостереження за поточним станом хвостосховища «Центральне», а саме провести моніторинг впливу об`єкту на стан навколишнього природного середовища, зокрема облаштувати мережу спостережувальних свердловин для контролю рівнів і забруднень підземних вод і здійснити контроль якості поверхневих вод та ґрунтів - термін виконання 31.01.2022 року;
- виконати роботи з оцінки зон забруднення підземних вод і водопідтоплення прилеглої території хвостосховища «Центральне» в результаті аварійної ситуації - термін виконання 28.02.2022 року;
- забезпечити в повному обсязі вжиття заходів щодо запобігання негативному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків (забруднення) такого впливу - термін виконання 10.01.2022 року;
- забезпечити організацію обов`язкового інформування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, про; виникнення аварійних забруднень, в тому числі шляхом прийняття відповідних організаційно-розпорядчих документів та визначення відповідальних осіб - термін виконання 10.01.2022 року;
- забезпечити додержання параметрів і режиму експлуатації ставка - освітлювача № 2 у відповідності до основних експлуатаційних показників з метою подальшої експлуатації ставка згідно з функціональним призначенням, зокрема в частині утримання мінімального шару освітленої води на рівні 1 м над поверхнею шламів, максимального показника горизонту зашламування, а також показників зважених речовин на порозі водозабору 3 метою запобігання досягнення критичного рівня зашламування, привести експлуатаційні параметри ставка - освітлювача № 2 до проектних показників, шляхом вивільнення об`єму, необхідного для безпечної експлуатації об`єкту - термін виконання 28.02.2022 року;
- забезпечити повноту та достовірність інформації в процесі збирання та обробки даних для складання державної статистичної звітності (відповідно до) наказу Мінприроди від 16.03.2015 № 78 «Про затвердження Порядку ведення державного обліку водокористування») в частині напрямків поводження з шахтними водами, а також кількісних та якісних показників, назви та типу приймача зворотних (стічних) вод - термін виконання 31.01.2022 року;
- забезпечити розробку технічних рішень та заходів, надання пропозицій та плану -графіку реалізації заходів із запровадження технологій зниження рівня мінералізації шахтних вод та/або зменшення обсягів водовідведення - термін виконання 31.01.2022 року.
Усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд:
- усунути порив пульповоду нагнітання № 33 діаметром 1000 мм в районі ПК 0 1 підйому цеху шламового господарства рудозбагачувальної фабрики гірничого департаменту;
- забезпечити герметичність клапану насосу № 22 на трубопроводі діаметром 1000 мм на території ПНС № 2 ІІ підйому шламового господарства рудозбагачувальної фабрики гірничого департаменту;
- забезпечити усунення негерметичності або заміну пошкодженої ділянки на мережах водопостачання та водовідведення, а також здійснення контролю за відсутністю пошкоджень металу і обладнання з метою попередження передчасного виходу із ладу, в тому числі за рахунок використання зносостійких матеріалів - термін виконання 31.01.2022 року;
- ліквідувати замуленість та зашламованість території в районі контрольно-пропускного пункту на території гірничого департаменту після проведення робіт із заміни труб шламоводів - термін виконання 31.01.2022 року;
- забезпечити розробку нормативів гранично-допустимого скиду (ГДС) забруднюючих речовин зі зворотними водами підприємства (випуск №) 1 в поверхневі водойми у відповідності до 1 вимог нормативних документів і враховуючи вміст фактичної концентрації зворотних вод ( випуск 1) та якість поверхневих водойм;
- забезпечити виконання умов дозволу на спец водокористування в частиш дотримання лімітів забору води термін виконання 31.01.2022 року;
- забезпечити проведення розрахунку водного балансу обвідного канату з врахуванням сезонної нерівномірності : припливу власних зворотних вод, дренажних, зливових, талих та забору води з обвідного каналу у відповідності до вимог чинного законодавства - термін виконання 31.01.2022 року;
привести у відповідність розбіжність місця здійснення діяльності (водовідведення) - випусків 6, 7 які зазначені у дозволі на спец-водокористування фактичному стану (відповідно документів щодо розроблення нормативів гранично-допустимого (ГДС) - термін виконання 31.01.2022 року.
Цей припис підлягає обов`язковому виконанню у встановлені терміни.
Вважаючи дії відповідача та пункти 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 13, 14 Припису протиправними, позивач звернувся до суду.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі - Положення № 275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення № 275).
Діяльність Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області регламентується Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, яке затверджено наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 року № 230 (надалі - Положення).
Відповідно до Положення, Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується.
Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідних областей, міст Києва та Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.
Відповідно до п. 2 розділу II Положення № 230 Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: 1) про екологічну та радіаційну безпеку; 2) про охорону земель, надр; 3) про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; 4) про охорону атмосферного повітря; 5) про охорону, захист, використання та відтворення лісів; 6) про раціональне використання, відтворення і охорону об`єктів тваринного світу; 7) про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; 8) щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; 9) про охорону, утримання і використання зелених насаджень; 10) про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; 11) щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; 12) з питань дотримання положень Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення (CITES); 13) під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; 14) про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; 15) про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду; 16) з питань поводження з відходами; 17) у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх для утилізації; 18) щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами; 19) щодо дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі; 20) у сфері озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає, зокрема, Закон України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V(далі - Закон № 877-V).
В абз. 2, 3 частини першої статті 1 вказаного Закону визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт (абз. 1 ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V).
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V).
Розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов`язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу). Розпорядження може передбачати застосування до суб`єкта господарювання санкцій, передбачених законом.
Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, повинен містити такі відомості:
дату складення; тип заходу (плановий чи позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); термін усунення порушень; посилання на акт, у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення; найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування та місцезнаходження суб`єкта господарювання, а також прізвище, ім`я та по батькові його керівника чи уповноваженої ним особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід; прізвище, ім`я та по батькові інших осіб, які взяли участь у здійсненні заходу.
Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом або у випадках, передбачених законом, - за допомогою електронного кабінету або іншої інформаційної системи, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевірявся, а на копії розпорядчого документа, який
За змістом зазначених норм слідує, що за результатом проведення перевірки орган державного нагляду (контролю) у разі виявлення правопорушення відносно суб`єкта господарювання та наявності підстав для вжиття заходів реагування на підставі акту складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення виявлених порушень.
Відповідно до ч. 9 ст. 7 Закону № 877-V розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.
Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Суд, зауважує, що припис є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст. 2 КАС України, відповідно до яких обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.
Так, судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що оскаржуваний припис № 523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року в порушення абз 8 ч. 9 ст. 7 Закону № 877-V не містить обов`язкової відомості, а саме посилання на акт, у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення.
Суд, вважає, що відсутність в приписі посилання на акт перевірки на підставі, якого було складено оскаржуваний припис № 523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року є суттєвим недоліком, оскільки наявність такої відомості у приписі є обов`язковою та чітко передбачена ч. 9 ст. 7 Законом № 877-V.
Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зважаючи на положення ч. 2 ст.9 КАС України, суд дійшов висновку, що припис № 523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року, не відповідає критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України, у зв`язку з чим є протиправним та таким, що підлягає скасуванню в повному обсязі.
Щодо позовної вимоги відносно визнання неправомірними дій Державної екологічної інспекції України щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі № 523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Криви Ріг», то з цього приводу суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 9 ст. 7 Закону № 877-V, розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що один екземпляр припису № 523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року наданий до канцелярії Публічного акціонерного товариства "Арселор Міттал Кривий Ріг" 04.01.2022 року, що додатково підтверджено вхідним номером на першому аркуші припису (а.с. 8).
У відзиві на позов відповідач не заперечував, що не вручав позивачу припис та, як наслідок, попередньо не погоджував з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» зазначені у приписі терміни усунення порушень вимог законодавства, що свідчить про порушення відповідачем ч. 9 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Варто звернути увагу на те, що в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, на переконання суду, свою позицію не довів та не обґрунтував її.
Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Статтею 143 КАС України передбачено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Під час звернення з позовом до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 4962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 600015962 від 29.07.2022 року.
Сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню йому у повному обсязі за рахунок відповідачів у відповідності до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 9, 73-78, 90, 139, 243, 246, 250 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Арселор Міттал Кривий Ріг" до Державної екологічної інспекцією Придніпровського округу про визнання протиправними дій та скасування припису задовольнити.
Визнати неправомірним та скасувати Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 04.01.2022 року №523/4.3(Ц)-7/21.
Визнати неправомірними дії Державної екологічної інспекції Придніпровського округу щодо встановлення термінів усунення порушень вимог законодавства, зазначених у Приписі №523/4.3(Ц)-7/21 від 04.01.2022 року, без погодження з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» (ЄДРПОУ- 24432974) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекцією Придніпровського округу (ЄДРПОУ-43877118) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 2481,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев