Справа № 520/20391/21
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 жовтня 2022 року № 520/20391/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп. НОМЕР_1 ) до Донецького державного університету внутрішніх справ (пр. Луніна, буд. 89, м. Маріуполь, Донецька область,87510, ЄДРПОУ085714), Головного управління Національної поліції в Донецькій області (м. Маріуполь, пр. Нахімова, 86, ) про визнання протиправним та скасування наказів та зобов`язання вчинити дії,

установив:

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Донецького державного університету внутрішніх справ від 13.09.2021 № 5520/с "Про відрахування слухача курсів первинної професійної підготовки", яким достроково відраховано з університету через недисциплінованість слухача та відсутність на заняттях у Маріупольському центрі первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Маріуполь) Донецького державного університету внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 508 о/с від 15.09.2021 р. "По особовому складу" про звільнення рядового поліції ОСОБА_1 дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області;

поновити з 15.09.2021 р. ОСОБА_1 на посаду дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Донецькій області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.09.2021 року по день винесення наказу про поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що при винесенні оскаржуваних наказів відповідачами не враховано усіх обставин справи, накази є необґрунтованими та відповідно підлягають скасуванню.

Відповідач Донецький державний університет внутрішніх справ надав відзив на адміністративний позов, у якому зазначив про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки процедуру звільнення позивача дотримано, проведеним службовим розслідуванням встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни ( тривала відсутність на заняттях), а отже оскаржуваний наказ відповідає вимогам чинного законодавства України.

Головне управління Національної поліції в Донецькій області надало відзив на адміністративний позов, у якому зазначив , що наказ про звільнення позивача є похідним від наказу університету, оскільки відрахування з курсів первинної професійної підготовки є підставою для звільнення відповідно до п.5 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію», тоді як управління не наділено повноваженнями щодо перевірки підстав відрахування.

Дослідивши долучені до матеріалів справи документи, перевіривши оскаржувані рішення відповідача на відповідність приписам ч.2 ст.2 КАС України суд зазначає наступне.

Позивач проходив службу в управлінні поліції ГУНП в Донецькій області на посаді рядового поліції дільничною офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області з 15 вересня 2021 року на підставі Наказу 241 о/с від 22.04.2021 року.

У квітні 2021 року на підставі наказу ГУНП в Донецькій області позивача направлено для проходження первинної професійної підготовки до Маріупольського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" Донецького державного університету внутрішніх справ («МЦППП "Академія поліції" ДонДУВС»).

Наказом Донецького державного університету внутрішніх справ від 08.09.2021 № 468 «Про призначення та проведення службового розслідування» відносно позивача призначено проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни , яким встановлено, що протягом періоду навчання з 12.08.2021 по 09.09.2021 року позивач мав велику кількість пропусків навчальних занять за сімейними обставинами та факти незаконної відсутності на заняттях.

За порушення п. 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIIІ, п. 1.3 наказу ДонДУВС від 30.08.2020 року № 446 "Про виконання розпорядку дня, організацію служби та підтримання внутрішнього порядку в університеті на 2021/2022 навчальний рік", пп. 3 та 6 п. 6 розділу III Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу, затвердженого наказом МВС України від 16.02.2016 № 105, позивача наказом від 13.09.2021 № 5520/с достроково відраховано з університету внаслідок недисциплінованість та відсутності на заняттях

15.09.2021 Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області виданий наказ № 508 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції з 15.09.2021 року за п. 5 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність).

Дослідивши долучені до матеріалів справи документи, перевіривши оскаржувані рішення відповідачів на відповідність приписам ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

Приписами ч.1 ст.72 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що професійне навчання поліцейських складається з 1) первинної професійної підготовки; 2) підготовки у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання; 3) післядипломної освіти; 4) службової підготовки - системи заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням оперативної обстановки, специфіки та профілю його оперативно-службової діяльності.

Згідно ч.1,3 ст.73 Закону України «Про Національну поліцію» у ред. чинній на момент виникнення спірних правовідносин поліцейські, які вперше прийняті на службу в поліції, з метою набуття спеціальних навичок, необхідних для виконання повноважень поліції, зобов`язані пройти первинну професійну підготовку за відповідними освітніми програмами (планами), затвердженими Міністерством внутрішніх справ України. Порядок і умови проходження первинної професійної підготовки визначає Міністерство внутрішніх справ України.

На виконання вказаних норм наказом МВС України від 16.02.2016 № 105 затверджено Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, п.2 розділу І та ч.6 розділу ІІІ якого у ред. на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що поліцейські, яких вперше прийнято на службу в поліції, проходять професійну підготовку з метою набуття ними спеціальних навичок, необхідних для виконання повноважень поліції, у тому числі відповідну спеціальну підготовку щодо зберігання, носіння, застосування і використання вогнепальної зброї.

Слухачі достроково відраховуються із закладів, що здійснюють професійну підготовку: 1) через небажання продовжувати або проходити професійну підготовку; 2) за станом здоров`я; 3) через недисциплінованість; 4) за невиконання навчального плану (отримання незадовільної оцінки під час повторного проходження проміжного контролю з навчальних дисциплін (предметів), непроходження навчальної практики або ненадання матеріалів за результатами її проходження). Повторне проходження проміжного контролю проводиться протягом десяти робочих днів після отримання незадовільної оцінки; 5) за отримання незадовільної оцінки за результатами підсумкового (вихідного) контролю; 6) у разі відсутності на заняттях більше чотирнадцяти календарних днів через хворобу або за сімейними обставинами, що підтверджується відповідним документом; 7) за вироком суду, який набрав законної сили, на підставі надісланого до закладу, що здійснює професійну підготовку наказу про звільнення поліцейського

Долученими до матеріалів справи документами підтверджено, що на підставі доповіді капітана поліції ОСОБА_2 від 08.09.2021 про порушення службової дисципліни слухачем 3-ї навчальною групи рядовим ОСОБА_1 , протягом навчального періоду з 12.08.2021 по 07.09.2021 (велика кількість пропусків навчальних занять за сімейними обставинами та факти незаконної відсутності на заняттях) видано наказ від 08.09.2021 № 468 про призначення та проведення службового розслідування.

За результатами якого складено висновок від 13.09.2021, яким встановлено порушення п.8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» , п.1.3 наказу Дон ДУВС від 30.08.2020 №446 «Про виконання розпорядку дня, організації служби та підтримання внутрішнього порядку в університеті на 2021/22 навчальний рік, які виразилися у наявності у період з 12.08.2021 по 09.09.2021 великої кількості пропусків навчальних занять за сімейними обставинами та факти незаконної відсутності на заняттях, а саме відсутності на навчальних заняттях протягом 15 календарних днів за сімейними обставинами, 3 календарних днів 06-08.09.2021 відсутній на заняттях , 09.09-10.09.2021 незаконно відсутній.

Суд зазначає, що за приписами ст.1 Дисциплінарний статут Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, в тому числі : 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Статтею 18 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, в тому числі має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Порядок проведення службового розслідування визначено наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яким в тому числі затверджено «Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України», так розділом 5 вказаного Порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського під час розгляду справи у формі відкритого засідання здійснюються як шляхом одноосібного одержання пояснень членами дисциплінарної комісії, надсилання запитів про надання необхідних документів або їх копій, отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування, так і шляхом дослідження отриманих документів, пояснень на відкритих засіданнях дисциплінарної комісії, одержання пояснень безпосередньо на цих засіданнях.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку про те, що незалежно від форми дисциплінарного провадження останнє вимагає отримання усних чи письмових пояснень від особи, щодо якої ініційовано проведення службового розслідування.

Долучені до справи матеріали службового розслідування не містять будь яких документів на підтвердження тієї обставини, що позивачеві було запропоновано надати пояснення по суті питань за якими ініційовано проведення службового розслідування.

Крім того висновок службового розслідування копія якого містить у матеріалах справи має посилання на те, що позивач був відсутній на заняттях у період з 12.08.2021 по 09.09.2021 за сімейними обставинами проте будь-яких рапортів /наказів з цього приводу суду не надано.

Долученими до матеріалів справи документами підтверджено, що 29.07.2021 року позивачеві повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 191 КК України (кримінальне провадження № 0000511 від 10.03.2021 року).

11.08.2021року ухвалою слідчого судді Печорського районного суду м. Києва у справі № 757/43110/21-к до позивача застосовано мене запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 22 год до 7 год, наступної доби до 22.10.2021 року, а також покладено обов`язок носити електронний засіб контролю.

Позивач 12.08.2021 року звернувся до старшого слідчого з клопотанням про надання дозволу на продовження проходження навчання у МЦППП «Академія поліції» ДОН ДУВС та можливості залишати місце свого проживання з понеділка по п`ятницю, проте постановою ДБР від 16.08.2021 у задоволенні вказаного клопотання відмовлено

У відзиві на адміністративний позов представником позивача зазначено, що позивач у телефонній розмові пояснив, що велика кількість пропущених занять обумовлена у зв`язку з нічним домашнім арештом ( з 22.00 до 07.00), який встановлений на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва, проте висновок службового розслідування не містить жодних посилань на вказану обставину та надання їй відповідної оцінки.

З висновку службового розслідування від 13.09.2021 також слідує, що до 12.08.2021 позивач за час проходження первинної професійної підготовки у Центрі зарекомендував себе з позитивного боку; до навчання ставився належно; вміло використовував години самопідготовки; відрізнявся стабільністю навчання протягом усього строку навчання; брав участь у культурному , виховному та спортивному житті університету . За характером спокійний; у спілкуванні ввічливий, тактовний. Вимоги Присяги, Статуту і керівних документів МВС України знає та керується ними в повсякденній службі та житті. Дисциплінарних стягнень не мав. Проте при прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем не надано оцінки вказаним обставинам.

Суд зазначає, що прозорість адміністративних процедур є своєрідним гарантом дотримання прав особи відносно якої проводиться службове розслідування. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Отже, лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання членами комісії означеної процедури свідчитиме належна мотивація прийнятого рішення: встановлення обставин, що мають значення для правильного вирішення висвітлених у рапорті питань; посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення; оцінка доводів та аргументів особи, що до якої застосовуються дисциплінарне стягнення; норми права, що застосовані, і ті, що не застосовані, з викладенням мотивів їх незастосування.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, з яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність рішення.

Європейський суд з прав людини в рішеннях неодноразово наголошував, що хоча національний суд і має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган державної влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення від 01.07.2003р. у справі «Суомінеен проти Фінляндії» № 3780001/97, п. 36).

Згідно з частиною 2статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди в тому числі перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд вважає вимога позивача про визнання протиправним та скасування наказу ректора Донецького Державного університету Внутрішніх справ від 13.09.2021 № 552 о/с є такою, що підлягають задоволенню.

Продовжуючи розгляд справи суд зазначає, що частиною 4-6 ст.73, ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейські після успішного закінчення курсу первинної професійної підготовки повертаються до органів (закладів, установ) поліції, з яких вони були направлені для проходження первинної підготовки, для подальшого проходження служби в поліції відповідно до цього Закону.

Поліцейські, відраховані з навчальних закладів, де вони проходили первинну професійну підготовку, до закінчення навчання, а також поліцейські, які після закінчення курсу первинної професійної підготовки отримали незадовільні оцінки за результатами іспитів, повертаються до органів (закладів, установ) поліції, з яких вони прибули на навчання, з подальшим звільненням зі служби в поліції.

Поліцейські, які достроково відраховані з навчальних закладів, де вони проходили первинну професійну підготовку, через недисциплінованість, невиконання навчального плану, небажання продовжувати або проходити навчання, а також поліцейські, які після закінчення курсу первинної професійної підготовки склали іспити і отримали незадовільні оцінки, підлягають звільненню зі служби в поліції на підставі пунктів 5 або 6 частини першої статті 77 цього Закону (через службову невідповідність або у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Разом з цим, необхідно звернути увагу на те, що вказаний Закон не надає конкретного визначення терміну службова невідповідність. При цьому, виходячи з вимог та обмежень, що ставляться до поліцейських, та загального розуміння понять, можна дійти висновку, що під службовою відповідністю мається на увазі відповідність поліцейського встановленим вимогам, добросовісне виконання вимог законодавства та дисциплінованість.

Таким чином, службова невідповідність - це невідповідність займаній посаді в силу фізичного стану, хвороби, неналежної професійної підготовки, порушення порядку і правил несення служби тощо.

Суд зазначає, що наказ ГУ НП в Донецькій області від 15.09.2021 № 508 о/с прийнятий на підставі наказу Донецького державного університету внутрішніх справ МВС від 13.09.2021 № 552 о/с, тобто є похідним.

Оскільки судовим розглядом визнано протиправним та скасовано наказ Донецького державного університету внутрішніх справ МВС від 13.09.2021 № 552 о/с, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування наказу ГУ НП в Донецькій області від 15.09.2021 № 508 о/с.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

В той же час у постанові від 14.07.2022 у справі 826/17617/14 Верховний суд зробив висновок, що вимушений прогул визначається як період часу, з якого почалось порушення трудових прав працівника (незаконне звільнення) до моменту поновлення таких прав, тобто ухвалення рішення про поновлення працівника на роботі.

Враховуючи вище викладене з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.09.2021 року по 11.10.2022

Відповідно до частини 1статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України). Оцінивши докази, які є у справі, враховуючи те, що відповідачами належними та допустимими доказами не доведено правомірності звільнення позивача, суд дійшов до висновку про задоволення позову.

Судові витрати підлягають розподілу в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13-14, 77, 139, 242-246, 250, 255-262, 295, 297 КАС України, суд, -

вирішив

Адміністративний позов задовольнити частково

Визнати протиправним та скасувати наказ Донецького державного університету внутрішніх справ від 13.09.2021 № 552 о/с "Про відрахування слухача курсів первинної професійної підготовки", яким достроково відраховано з університету через недисциплінованість слухача та відсутність на заняттях у Маріупольському центрі первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Маріуполь) Донецького державного університету внутрішніх справ рядового поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 508 о/с від 15.09.2021 р. "По особовому складу" про звільнення рядового поліції ОСОБА_1 дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області.

Поновити з 15.09.2021 р. ОСОБА_1 на посаду дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.09.2021 року по 11.10.2022.

В іншій частині вимог позов залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України. Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 КАС України.

Суддя Зоркіна Ю.В.