Справа № 334/4484/22
Суддя: Коломаренко К. А.
Дата ухвалення: 2022-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Дата документу 13.10.2022
Справа № 334/4484/22
Провадження № 2-а/334/84/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

13 жовтня 2022 року місто Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя Коломаренко К.А., вивчивши матеріали адміністративної справи за позовною заявою Дніпровського відділу у м. Запоріжжі Управління Державної міграційної служби у Запорізькій області до ОСОБА_1 , про примусове видворення за межі України громадянки Республіки Вірменія ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИЛА:

13.10.2022 року на електронну адресу Ленінського районного суду міста Запоріжжя надійшла вказана позовна заява Дніпровського відділу у м. Запоріжжі Управління Державної міграційної служби у Запорізькій області до ОСОБА_1 , про примусове видворення за межі України громадянки Республіки Вірменія ОСОБА_1 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2022 справа розподілена на розгляд судді Коломаренко К.А.

13.10.2022 матеріали позовної заяви передані судді.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя доходить наступних висновків.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є одними з основних засад судочинства, закріпленими у статті 124 Конституції України, статтях 2, 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Принцип диспозитивності передбачає, зокрема, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. (частина 2 статті 9 КАС України).

При розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом (частина перша 159 КАС України).

Вимоги до форми та змісту позовної заяви, а також до документів, які додаються до неї, встановлені статями 160-161 КАС України.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина друга статті 160 КАС України).

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (частини 10 статті 44 КАС України).

Як встановлено, позивач направила до суду позовну заяву в електронній формі без застосування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи; електронна форма позовної заяви не скріплена електронним підписом позивача, про що складено Акт про втрату документів або пере підшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (пакування), виявлено недоліки, в якому зазначено, що матеріали позову надійшли на електронну пошту суду без використання кваліфікованого електронного підпису.

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частиною першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ - це оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис - це електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства.

Суддя звертає увагу на те, що рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС, Положення). Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (далі-Закон) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення. У газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку. Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

З початком функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС відповідно до вимог процесуального законодавства (частина шоста статті 18 КАС України, пункт 10 Положення) адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Заявник надіслав позов не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою без використанням електронного цифрового підпису позивача.

Отже, матеріали позовної заяви не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву з використанням підсистеми «Електронний суд».

Відтак, необхідно дійти висновку, що позивач використав спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано

Оскільки позовна заява (подана в електронній формі) не скріплена електронним підписом, тому, на підставі пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України, підлягає поверненню.

Керуючись статтею 2, 12, 13, 43, 175, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву Дніпровського відділу у м. Запоріжжі Управління Державної міграційної служби у Запорізькій області до ОСОБА_1 , про примусове видворення за межі України громадянки Республіки Вірменія ОСОБА_1 вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів до Третього апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції.

Після набрання судовим рішенням законної сили, направити заяву з усіма доданими до неї матеріалами заявнику.

Суддя: Коломаренко К. А.