Справа № 640/799/20
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2022-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 640/799/20

адміністративне провадження № К/990/26585/22

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В. перевірив касаційну скаргу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року, додаткове рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року у справі №640/799/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності, результатів виконання завдань державним службовцем, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом, в якому просив:

визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №576-К від 16 грудня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » та поновити позивача на посаді заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області;

визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році» в частині затвердження результату оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_1 з оцінкою «негативна»;

визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році в частині оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_1 з оцінкою «негативна», затверджений наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року;

визнати протиправними та скасувати результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_1 з оцінкою «негативна» від 01 листопада 2019 року;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року, позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році» в частині затвердження результату оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_1 з оцінкою «негативна»;

Визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №576-К від 16 грудня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновлено позивача на посаді заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області з 19 грудня 2019 року.

Стягнуто з Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19 грудня 2019 року по 15 вересня 2021 року в сумі 283 237,08 грн (двісті вісімдесят три тисячі двісті тридцять сім гривень 08 копійок).

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача з 19 грудня 2019 року на посаді заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області та в частині стягнення з Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Додатковим рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року.

Визнано протиправним та скасовано висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році в частині оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_1 з оцінкою «негативна», затверджений наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року.

29 вересня 2022 року Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року, додаткове рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року.

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Перевіряючи доводи касаційної скарги, Верховним Судом встановлено, що підставою касаційного оскарження скаржником вказано пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

Скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції не врахував висновку Верховного Суду, щодо дискреційності повноважень безпосереднього керівника при визначенні та виставленні державному службовцю оцінки та балів за виконані ним завдання при щорічному оцінюванні результатів службової діяльності державного службовця, викладеного у постановах від 17 листопада 2021 року у справі №320/425/21, від 14 липня 2022 року у справі №440/99/21.

Проте Верховний Суд наголошує, що у разі оскарження судових рішень на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України обов`язковими умовами є зазначення у касаційній скарзі: 1) норми матеріального права, яку неправильно застосовано судами; 2) постанови Верховного Суду і який саме висновок щодо застосування цієї ж норми у ній викладено; 3) висновок судів, який суперечить позиції Верховного Суду; 4) в чому полягає подібність правовідносин у справах (у якій викладено висновок Верховного Суду i у якій подається касаційна скарга). Обов`язковим є взаємозв`язок усіх чотирьох умов між собою.

При цьому у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України скаржник повинен чітко вказати норму права, яку на його думку, застосовано судами попередніх інстанцій всупереч висновкам Верховного Суду.

Підстави касаційного оскарження викладаються в касаційній скарзі з вказівкою на конкретні висновки судів, рішення яких оскаржуються, із одночасним зазначенням положень (пункту, частини, статті) закону або іншого нормативно-правового акта, який застосований цими судами при прийнятті відповідного висновку. Це дозволяє суду касаційної інстанції на виконання вимог статті 341 КАС України перевірити правильність застосування норм матеріального і процесуального права у конкретній справі.

Всупереч вищенаведеному, скаржником чітко не зазначено конкретну норму права, яку на його думку, застосовано судом апеляційної інстанції всупереч висновкам Верховного Суду щодо застосування цієї норми права у подібних правовідносинах.

З огляду на викладене, Суд вважає необґрунтованими посилання скаржника на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу касаційного оскарження.

Доводи касаційної скарги зводяться до викладу фактичних обставин справи, цитування норм чинного законодавства та переоцінки встановлених судами обставин, що виходить за межі касаційного перегляду, які визначені статтею 341 КАС України.

Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, натомість, в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

При цьому, такий недолік касаційної скарги зумовлює її повернення одноособово суддею, без аналізу колегією суддів дотримання решти вимог, визначених статтею 330 КАС України.

За таких обставин, касаційна скарга підлягає поверненню, як така, що не містить підстав касаційного оскарження з обґрунтуванням того, в чому саме полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення (рішень).

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 328, 330, 332 КАС України, Суд

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року, додаткове рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 листопада 2021 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року у справі №640/799/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності, результатів виконання завдань державним службовцем, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет», а у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку.

Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами, у спосіб їх надсилання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Кашпур