Справа № 420/9214/22
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2022-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9214/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу від 14.06.2022 року № 291 в частині, -

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції, в якій просив: визнати протиправним та скасувати наказ № 291 від 14.06.2022 року, в частині притягнення інспектора взводу 1, роти № 7 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. ОСОБА_1 проходив службу на посаді інспектора взводу 1, рота № 7 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП, 25.03.2022 року почав відчувати різки болі в животі, нудоту, блювання кров`ю, короткочасні запаморочення. Зрозумівши, що щохвилини він відчуває себе все гірше, ОСОБА_1 , повідомивши, своїх колег про погане самопочуття та кровотечу, направився до найближчої лікарні (лікарні № 10), де йому був поставлений діагноз шлунково-кишкова кровотеча, гостра постгеморагічна анемія. В лікарні ОСОБА_1 одразу був поставлений зонд, для відкачки крові зі шлунку, що позбавило ОСОБА_1 можливості розмовляти. Однак ОСОБА_1 направив відповідні повідомлення, своїм колегам, а також прямому та безпосередньому керівництву, свою фотографію з зондом та поясненням, що не може розмовляти, та фотографію протоколу медичної операції, з поясненням. Через три години до лікарні № 10 прибув керівник ОСОБА_1 , що забрав табельну вогнепальну зброю. Через деякий час ОСОБА_1 зупинили внутрішню кровотечу та направили на операцію. Коли ОСОБА_1 почало становитися зле, він мав при собі вогнепальну зброю, але він не міг здати зброю у передбачений законом спосіб, відповідно до пункту 2 Порядок здачі вогнепальної зброї і боєприпасів, розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 10.02.2016 № 70, а тому прийняв рішення взяти зброю з собою до лікарні. 20.06.2022 року ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом № 291 від 14.06.2022 року в якому зазначається, що: 25.03.2022 року лейтенант поліції ОСОБА_1 несумлінно поставився до виконання своїх службових обов`язків, а саме, в умовах правового режиму воєнного стану, не проінформувавши свого безпосереднього та прямого керівників про обставини, що унеможливлюють його подальше несення служби, самовільно, без дозволу та відома залишив місце несення служби при цьому не здавши вогнепальну зброю. Також в зазначеному наказі № 291 від 14.06.2022 року вказано, що ОСОБА_1 порушив пункт 1, 2 та 8 частин третьої статті 1 Дисциплінарного статуту. Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та пункту 6 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, підпунктів 1, 5 пункту 6 розділу І та абзацу першого пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 10.02.2016 № 70, підпунктів 1 та 19 пункту 1 розділу II Посадових інструкцій інспектора взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 року № 32002 відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту. Позивач не погоджується із вищенаведеним наказом відповідача № 291 від 14.06.2022 року в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу від 14.06.2022 року № 291 в частині було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що відповідно до п.2 результативної частини Висновку члени комісії вважали за доцільне, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та пункту 6 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1, 5 пункту 6 розділу І та абзацу першого пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, підпунктів 14 та 19 пункту 1 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 № 3202, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 7 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Відповідно до пункту 1 наказу УПП в Одеській області ДПП від 14.06.2022 № 291 «Про застосування дисциплінарного стягнення» наказано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, з якою ОСОБА_1 було ознайомлено 21.06.2022, про що свідчить підпис останнього.

Згідно з ч.6 ст.120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Лейтенант поліції ОСОБА_1 проходить службу в Управлінні патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на посаді інспектора взводу № 1 роти № 7 батальйону № 1.

25.03.2022 року т.в.о. командира роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції старший сержант поліції Андрій Прометний доповів рапортом (реєстр. № ВН 3876/41/13/22 від 28.03.2022) на ім`я т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції Дмитра Хмарука про те, що згідно затвердженої розстановки сил та засобів роти ТОР УПП в Одеській області ДПП інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Ковтун Костянтин Ігорович о 12:20 самовільно залишив місце несення служби, а саме територію УПП в Одеській області ДПП (за адресою: вул. Академіка Корольова, буд. 5, м. Одеса) та зник з вогнепальною зброєю в невідомому напрямку. На неодноразові дзвінки на його мобільний номер, а саме НОМЕР_1 не відповідав.

До вище вказаного рапорту додано рапорт т.в.о. командира взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції Миколи Стрижака, який доповів на ім`я т.в.о. командира роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_2 про те, що інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсутній в службовий час на території УПП в Одеській області ДПП (за адресою: вул. Академіка Корольова, буд. 5, м. Одеса) без поважних причин та без повідомлення командира з 12:20 по час написання рапорту. О 14:55 лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомив сповіщенням на телефон, що знаходиться в лікарні і що йому стало зле, підтверджуючи факт фотографією на телефоні з якоюсь трубкою в носі.

Старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Сергій Криволапов та т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції Олександр Залевський доповіли рапортом на ім`я т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції Дмитра Хмарука (реєстр. № ВН 3881/41/13/22 від 28.03.2022) про те, що 25.03.2022 виявлено відсутність на робочому місці з 11:00 без поважних причин інспектора взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції Ковтуна Костянтина Ігоровича. До вказаного рапорту додано акт про відсутність на службі складений з 11:00 по 19:00 год. 25.03.2022 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до доповідної записки від 05.04.2022 за № ВН3951/41/13/03-22 т.в.о. заступника начальника управління - начальник відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП капітан поліції Олександр Нікончук доповів т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП підполковнику поліції Дмитру Хмаруку про доцільність проведення службового з метою встановлення можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось в неналежному виконанні службових обов`язків.

Наказом Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 05.04.2022 року № 175 було призначено службове розслідування та доручено його проведення комісії зі складу посадових осіб УПП в Одеській області ДПП.

Згідно доповідної записки т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП капітан поліції Олександр Нікончук доповів т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП підполковнику поліції Дмитру Хмаруку щодо необхідності продовження службового розслідування.

Наказом Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції «Про продовження строку проведення службового розслідування» від 03.05.2022 року № 206 проведення службового розслідування було продовжено на один місяць.

За результатами проведення службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 26.05.2022 року службового розслідування, яким вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та пункту 6 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1, 5 пункту 6 розділу І та абзацу першого пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, підпунктів 14 та 19 пункту 1 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 № 3202, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 7 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

На підставі вказаного висновку 14.06.2022 року Управлінням патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції було видано наказ № 291 «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким, крім іншого, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та пункту 6 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1, 5 пункту 6 розділу І та абзацу першого пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, підпунктів 14 та 19 пункту 1 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 № 3202, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 1 роти № 7 батальйону № 1 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку.

Згідно з ст.3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п.п.1, 2, 6 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч.2 ст.24 Закону України «Про Національну поліцію» e разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.

Згідно з ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до п.п.1, 2, 8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Згідно з ст.12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно з ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Відповідно до розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Згідно з п.4 Розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, в наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно і проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування не відомо). Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

З урахуванням зазначеного, підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

При цьому, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Відповідно до п.1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з абз.2, 3 п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює повагу до гідності інших осіб, ввічливість та дотримання високої культури спілкування, доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів, недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа № 819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі № 815/4478/16.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування.

Пунктами 1, 2, 4, 5, 6, 9, 11, 13 частини третьої статті першої Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) у межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 5, 6 ст.4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення; наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку; віддавати (видавати) незаконний наказ або такий, що не пов`язаний зі службовою діяльністю поліції або виходить за межі посадових (функціональних) обов`язків керівника, забороняється; керівник відповідає за відданий (виданий) наказ, результати його виконання, відповідність його закону.

Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Зі змісту наданих матеріалів вбачається, що відповідно до розрахунку добової зміни роти ТОР з 09:00 25.03.2022 по 09:00 26.03.2022 заступили на добове чергування: з позивним «Тактик-1» поліцейський взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП - т.в.о. командира роти ТОР УПП в Одеській області ДПП (посада т.в.о. відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 16.02.2022 № 423 «По особовому складу», на період з 16.02.2022 по 15.06.2022) старший сержант поліції ОСОБА_3 ; з позивним «Вірус» старший інспектор роти ТОР УПП в Одеській області ДПП капітан поліції ОСОБА_4 ; у складі наряду «Океан-Т-1»: інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП - т.в.о. командира взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП (посада т.в.о. відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 19.01.2022 № 212, на період з 19.01.2022 по 18.05.2022) старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , поліцейський взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП сержант поліції Бородаєнко Юлія Олександрівна, поліцейський взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП сержант поліції Гречко Роман Анатолійович, інспектор взводу № 2 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 ; у складі наряду «Океан-Т-3»: інспектор взводу № 2 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції Славутський Юрій Сергійович, поліцейський взводу № 2 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП рядовий поліції Гуров Євген Валентинович, інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Малишкін Валерій Вячеславович, інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , поліцейський взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП сержант поліції ОСОБА_10 , інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_11 та інспектор взводу № 1 роти ТОР УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 .

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було отримано та переглянуто відеозаписи у період часу з 11:00 по 12:50 25.03.2022 з камер відеоспостереження, які знаходяться на в`їзді до адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП (шлагбаум).

Як вказує відповідач, переглядом відеозаписів встановлено, що 25.03.2022 о 11:49 лейтенант поліції ОСОБА_1 та інспектор взводу № 1 роти ТОР старший лейтенант поліції ОСОБА_9 рухаються одягнуті в однострої поліцейських з розпізнавальними знаками, в бронежилетах, зі зброєю та дорожніми сумками в руках по внутрішньому двору території УПП в Одеській області ДПП зі сторони будівлі, розташованої на території стоянки транспортних засобів УПП в Одеській області ДПП, в сторону контрольно-пропускного пункту № 2 (шлагбаум). О 11:50 25.03.2022 лейтенант поліції ОСОБА_1 та старший лейтенант поліції ОСОБА_9 проходять контрольно-пропускний пункт № 2 (шлагбаум) та покидають територію УПП в Одеській області ДПП. О 11:54 25.03.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_9 повертається один на територію УПП в Одеській області ДПП, при цьому без дорожньої сумки, лейтенант поліції ОСОБА_1 на територію УПП в Одеській області ДПП не повернувся.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією за вих. № 4690/41/13/03/03-22 від 12.05.2022 до Комунального некомерційного підприємства «Міська клінічна лікарня № 10» Одеської міської ради було направлено запит стосовно отримання інформації, а саме інформацію яким чином 25.03.2022 ОСОБА_1 поступив до закладу охорони здоров`я, а саме чи самостійно 25.03.2022 ОСОБА_1 звернувся до закладу охорони здоров`я, чи було доставлено 25.03.2022 ОСОБА_1 бригадою швидкої медичної допомоги через прийомне відділення до закладу охорони здоров`я та чи проводилася ОСОБА_1 25.03.2022 у закладі охорони здоров`я операція.

У відповідь на вказаний запит КНП «Міська клінічна лікарня № 10» листом від 19.05.2022 за вх. № 3883 повідомила, що 25.03.2022 о 12:40 пацієнт ОСОБА_1 самостійно звернувся до відділення екстреної (невідкладної) допомоги КНП «Міська клінічна лікарня № 10». Після огляду лікарем-хірургом та обстеження хворому ургентно (початок операції 25.03.2022 о 13:10) за життєвими показниками проведено оперативне втручання.

Крім того, дисциплінарною комісією було встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував в КНП «Міська клінічна лікарня № 10» з вогнепальною зброєю, яку у вказаному закладі охорони здоров`я у нього було вилучено працівниками ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП та здано до відділу чергової служби УПП в Одеській області ДПП, що підтверджується записом в графі «дата, час прийняття» книги видачі 25.03.2022 о 19:31 (табельна вогнепальна зброя «Форт-17» № НОМЕР_2 та 28 набоїв до неї) о 19:32 (автомат АКС-74 НОМЕР_3 та 90 набоїв до нього).

Відповідно до п.1 Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05:30 24.02.2022 строком на 30 діб.

Указом «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України № 7168 від 16.03.2022 року, воєнний стан продовжений до 25.04.2022 року.

Згідно з ч.3 ст.17 Конституції України забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом.

З урахуванням зазначеного, в ході службового розслідування дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що 25.03.2022 лейтенант поліції ОСОБА_1 несумлінно поставився до виконання своїх службових обов`язків, а саме в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на території України, не поінформувавши свого безпосереднього та прямого керівників про обставини, що унеможливлюють його подальше несення служби, самовільно, без дозволу та відома залишив місце несення служби (територію УПП в Одеській області ДПП), при цьому не здавши вогнепальну зброю до відділу чергової служби УПП в Одеській області ДПП.

Відповідно до пункту 4 розділу 1 Посадової інструкції інспектора взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 № 3202, інспектор взводу роти ТОР у своїй діяльності керується Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію», Законом України «Про запобігання корупції» та іншими законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, Положенням про Департамент патрульної поліції, затверджених наказом Національної поліції України від 06.11.2015 № 73 (зі змінами), Положенням про УПП в Одеській області ДПП, затвердженим наказом Департаменту патрульної поліції від 07.11.2015 № 1/4 (зі змінами), наказами Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України, цією інструкцією, іншими наказами, розпорядженнями та дорученнями керівництва, які регламентують його діяльність.

Згідно з підпунктів 14 та 19 пункту 1 розділу II вищевказаної Посадової інструкції інспектор взводу роти ТОР зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; виконувати інші обов`язки інспектора взводу роти ТОР відповідно до законодавства, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-розпорядчих документів Національної поліції України.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 та пункту 2 розділу IV зазначеної Посадової інструкції інспектор взводу роти ТОР несе відповідальність за неякісне або несвоєчасне виконання посадових завдань та обов`язків, наказів керівників; інспектор взводу роти ТОР несе кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до законодавства.

Згідно з ч.ч.3-4 ст.2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до п.5 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогневої підготовки та вправу зі стрільби.

Згідно з пп.1 п.6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією.

Відповідно до пп.5 п.6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом.

Згідно з абз.1 п.2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю вогнепальна зброя і боєприпаси після виконання службових обов`язків або в разі відсутності потреби негайно здаються на зберігання до чергової частини органу (закладу, установи) поліції.

Відповідно до п.11 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю особа, яка допустила порушення заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідає в установленому законодавством порядку.

З матеріалів справи вбачається, як також стверджує відповідач, лейтенанта поліції ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності не через те, що він знаходився 25.03.2022 року на лікуванні в КНП «Міській клінічній лікарні № 10» Одеської міської ради, а у зв`язку з тим, що він не сумлінно поставився до виконання своїх службових обов`язків, а саме в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на території України, не поінформувавши свого безпосереднього та прямого керівників про обставини, що унеможливлюють його подальше несення служби, самовільно, без дозволу та відома залишив місце несення служби, при цьому не здавши вогнепальну зброю до відділу чергової служби.

При цьому, посилання позивача, що він діяв в тому випадку в умах крайньої необхідності суд вважає необґрунтованими та безпідставними.

З урахуванням зазначеного, висновки відповідача про порушення позивачем вимог пунктів 1, 2 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та пункту 6 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1, 5 пункту 6 розділу І та абзацу першого пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, підпунктів 14 та 19 пункту 1 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу роти тактико-оперативного реагування управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.07.2018 № 3202, є повністю обґрунтованими.

Суд зазначає, що дисциплінарна комісія в межах наданих повноважень сама обирає вид дисциплінарного стягнення, враховуючі усі обставини, які мають та мали місце при вчиненні особою дисциплінарного проступку.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

При цьому, будь-яких порушень з боку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції під час проведення службового розслідування та прийняття спірного наказу в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності під час розгляду справи судом виявлено не було.

За таких обставин, оскаржуваний наказ Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції від 14.06.2022 року № 291 «Про застосування дисциплінарного стягнення» в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани прийнятий відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланнями на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно з вимогами ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ідентифікаційний код 40108646) про визнання протиправним та скасування наказу від 14.06.2022 року № 291 в частині - відмовити повністю.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко