Справа № 380/18092/21
Суддя: Запотічний Ігор Ігорович
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/18092/21 пров. № А/857/7202/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Запотічного І.І.,

суддів: Довгої О.І., Бруновської Н.В.,

при секретарі судового засідання: Пославському Д.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 березня 2022 року (суддя Костецький Н.В., ухвалене у м.Львові, повний текст складено 28.03.2022) у справі № 380/18092/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними наказів, поновлення на роботі, стягнення середньомісячного грошового забезпечення, -

ВСТАНОВИВ:

21.10.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, та з наведених в ньому підстав, просив визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 07.09.2021 року №3428 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції №1 Дрогобицького РВП ГУНП в частині застосування до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 01.10.2021 року №414 о/с ,,Про особовий склад про звільнення зі служби в поліції начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 з 01.10.2021 року; поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП з 02.10.2021 року; стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 02.10.2021 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 25.03.2022 року алміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із даним рішенням суду, його оскаржив відповідач Головне управління Національної поліції у Львівській області, подавши апеляційну скаргу до Восьмого апеляційного адміністративного суду, в якій покликаючись на неповне зясування обставин справи, на невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, порушення норм матеріального права, просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити позивачу в задоволенні позову повністю.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції враховано характер проступку, обставини, за яких він вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що помякшують чи обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби. Зазначає, що вчинки що дискредитують працівників поліції та власне органи Національної поліції, повязані насамперед з низкою моральних вимог, які предявляються до працівників поліції під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Інформація про надзвичайну подію за участі майора поліції ОСОБА_1 була висвітлена в засобах масової інформації, набула широкого розголосу та викликала суспільний резонанс, що негативно вплинуло на формування у населення думки про діяльність поліції, та про проведені реформи, спрямовані на забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, професійного виконання поліцейскими своїх службових обовязків відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регламентують їх діяльність. Вважає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, хоч і прийнято, у тому числі, на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого відносно позивача, грунтується на самостійних правових підставах та доказах, отриманих в ході службового розслідування.

В судовому засіданні представник апелянта надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, просив скасувати оскаржуване судове рішення та прийняти нове яким відмовити позивачу в задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача заперечив проти апеляційної скарги, вважав рішення суду першої інстанції законним та обгрунтованим та просив залишити його без змін.

Протокольною ухвалою суду від 11.08.2022 року продовжено строк розгляду справи на 15 днів.

Заслухавши суддю-доповідача та представників сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 працював на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП.

На підставі наказу ГУ НП у Львівській області №3077 від 06.08.2021 року ,,Про призначення службового розслідування було проведено сулужбове розслідування та встановлено, що 05.08.2021 року до ГУ НП у Львівській області надійшла інформація про те, що працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Львові та ЛУ ДВБ НП України, в межах кримінального провадження №0000102 розпочатого 07.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, під час отримання неправомірної вигоди у сумі 5000 грн., затримано у порядку ст.208 КПК України начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП, майора поліції ОСОБА_1 .

Також, в ході проведення службового розслідування, встановлено, що начальник сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП, майор поліції ОСОБА_1 грубо порушив вимоги ч.1, 2 ст.18 ЗУ Про Національну поліцію, Правила етичної поведінки поліцейського в частині дотримання основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України Про Національну поліцію, інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, вимоги п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції.

В подальшому, 06.08.2021 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

Крім цього, відповідно до пункту 1 наказу ГУ НП у Львівській області № 3428 від 07.09.2021 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції № 1 Дрогобицького РВП ГУНП» за грубе порушення дисципліни, зокрема ч.1, 2 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію», п.5 розділу І, абз.1,2.5 п.1 розділу ІІ, п.3 розділу ІV та п.1 ч.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затвердженого наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ч.1, п.1, 2. 3, 6 ч.3 ст.1 та п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліціїУкраїни, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337 VIII, скоєння вчинку, що підриває та дискримінує авторитет поліції, на підставі п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту НПУ, до начальника СРПП відділення поліції № 1 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 (0113781), застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції.

Наказом № 414 о/с від 01.10.2021, звільнено, відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у звязку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 (0113781), начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Дрогобицького районного відділу поліції ГУНП, з 01 жовтня 2021 року, виплативши грошову компенсацію за невикористану відпустку за фактично відпрацьований час у 2021 році тривалістю 13 діб основної відпустки та 11 діб додаткової відпустки.

Позивач не погодився з даними наказами відповідача та оскаржив їх, подавши даний позов до суду .

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції прийшов до переконання, що оскаржені накази відповідача прийняті за відсутності належних доказів факту вчинення позивачем конкретно визначеного дисциплінарного проступку та без доведення його вини.

Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України від 02.07.2015 № 580-VIII ,,Про Національну поліцію, який набув чинності 07.11.2015 року (далі Закон № 580-VIII ).

У відповідності до пунктів 1, 2 ст. 18 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ст. 19 Закону № 580).

Згідно із ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337- VIII (далі Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Як встановлено пунктом 2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України ,,Про захист персональних даних, ,,Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 5 розділу IV Порядку № 893).

Пунктом 1 розділу V Порядку № 893 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно із п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Таким чином, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу (п. 1 розділу V Порядку).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Крім цього, наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських, відповідно до яких під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України Про Національну поліцію, Про запобігання корупції та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Як вбачається з висновку службового розслідування за фактом грубих порушень службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції № 1 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області від 03.09.2021 року, аналізуючи причини і умови, що сприяли надзвичайній події за участі ОСОБА_1 службовим розслідуванням встановлено, що останній обіймає посаду поліцейського, має спеціальне звання та здійснює функції представника влади, а тому, відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення. Однак, будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, ігноруючи вимоги нормативно правових актів, регламентуючих діяльність поліції, нехтуючи цінностями, які ОСОБА_1 присягнув захищати, останній допустив грубе порушення службової дисципліни та вчинив дії з ознаками кримінального правопорушення.

У даному висновку також вказано, що проаналізувавши сукупність встановлених обставин допущених ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та те, що ОСОБА_1 замість безумовного виконання, закріплених законами перед поліцією завдань, їх проігнорував, відтак своїм вчинком дискредитував та підірвав авторитет поліції.

З аналізу матеріалів справи колегія суддів зазначає, що інформація про надзвичайну подію за участі майора поліції ОСОБА_1 була висвітлена в засобах масової інформації, викликала суспільний резонанс, що негативно вплинуло на формування у населення думки про діяльність поліції, а також її дискредитацію.

Колегія суддів зазначає, що відсутність обвинувального вироку суду у кримінальній справі не свідчить про відсутність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку та не є перешкодою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які дискредитують звання поліцейського.

Аналогічна позиція зазначена у постановах Верховного Суду від 28.02.2020 у справі № 825/1398/17, від 06.03.2020 у справі № 804/1758/18.

За наведених обставин колегія суддів вважає, що оспорювані позивачем накази відповідача винесені у відповідності до вимог законодавства, підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а відтак відсутні підстави для їх скасування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне зясування обставин, що мають значення для справи.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповно зясовано обставини, що мають значення для справи, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити позивачу в задоволенні позову.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України суд ,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області задовольнити.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 березня 2022 року у справі № 380/18092/21 скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття.

На постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І. І. Запотічний
судді О. І. Довга
Н. В. Бруновська
Повне судове рішення складено 07.10.2022