Справа № 420/12437/22
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2022-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 жовтня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Кравченко М.М., вивчивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

В позовній заяві Товариство з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» просить суд: визнати протиправною бездіяльність Державної податкової служби України щодо незабезпечення обліку на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ «СП Рисоіл Термінал» () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ «СП Рисоіл Термінал» від 17.05.2019 № 57, від 28.05.2019 № 52, від 28.05.2019 № 54, від 28.05.2019 № 55, від 28.05.2019 № 56, від 28.05.2019 № 58, від 28.05.2019 № 59, від 28.05.2019 № 60, від 28.05.2019 № 61, від 28.05.2019 № 62, від 30.05.2019 № 39, від 30.05.2019№ 53, від 30.05.2019 № 37, від 30.05.2019 № 38 всього на суму 3484008,83 грн.; зобов`язати Державну податкову служби України здійснити облік на рахунку платника податку в системі електронного адміністрування ПДВ юридичної особи ТОВ «СП Рисоіл Термінал» () зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних: розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкових накладних ТОВ «СП Рисоіл Термінал» від 17.05.2019 № 57, від 28.05.2019 № 52, від 28.05.2019 № 54, від 28.05.2019 № 55, від 28.05.2019 № 56, від 28.05.2019 № 58, від 28.05.2019 № 59, від 28.05.2019 № 60, від 28.05.2019 № 61, від 28.05.2019 № 62, від 30.05.2019 № 39, від 30.05.2019 № 53, від 30.05.2019 № 37, від 30.05.2019 № 38 всього на суму 3484008,83 грн.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ухвалою суду від 13.09.2022 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії було залишено без руху, а позивача повідомлено про необхідність у десятиденний строк з дня отримання ухвали від 13.09.2022 року усунути недоліки у позовній заяві та роз`яснено, що в разі не усунення недоліків позовна заява буде повернута позивачеві.

Згідно з ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Підставою для залишення позовної заяви без руху було, крім іншого: пропуск строку звернення до суду з позовом.

В зв`язку з цим, суд своєю ухвалою від 13.09.2022 року зазначив про необхідність вказані недоліки усунути шляхом подання до суду належним чином оформленої заяви про усунення недоліків позовної заяви з відповідними додатками (документами) для суду та відповідно до кількості учасників справи.

Позивач копію ухвали суду від 13.09.2022 року отримав 15.09.2022 року.

27.09.2022 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з додатками.

Розглянувши вказані документи, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії слід повернути позивачеві з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В позові позивач зазначив, що 24.09.2021 року (день, наступний за днем подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з ПДВ за травень 2019 року) він дізнався про порушення його права, а саме не здійснення відповідачем обліку у СЕА ПДВ зареєстрованих у ЄРПН розрахунків коригування. При цьому позов позивач подав до суду 06.09.2022 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

В заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивач просив суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою, оскільки з 24.02.2022 пріоритетними завданнями позивача було забезпечити безпеку працівників, зосередити зусилля на підтримці заходів оборони міста та країни, у т.ч. виділяючи кошти на підтримку Збройних Сил України та територіальної оборони, сприяти працівникам, які готові боронити країну або допомагати в реалізації волонтерських ініціатив, а тому не мало достатньо часу задля підготовки та подачі позовної заяви в обумовлений законодавством строк; попри тяжкі економічні умови (у т.ч. наявність загрози обстрілів з боку держави-агресора) позивач намагається налагодити господарську діяльність, максимально підтримати економіку країни, сплачує податки в державний і місцевий бюджети, у міру можливостей виконує взяті на себе договірні зобов`язання перед контрагентами.

Разом з цим, вказані позивачем підстави були визнані судом неповажними.

В заяві про усунення недоліків позовної заяви позивач просить суд визнати поважними причини пропуску ТОВ «СП РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» строку звернення до адміністративного суду та поновити ТОВ «СП РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» пропущений строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень та зобов`язання вчинити дії, оскільки люди опинилися у ситуації, коли через пряму загрозу життю та здоров`ю чинили відчайдушні поступки; працівники Позивача, зокрема, жінки, покинули домівки та з дітьми виїхали до найбільш безпечних територій, у т.ч. за межі України. Головний бухгалтер підприємства у зв`язку з нестійкістю нервової системи та психічного стану через вибухи та обстріли, також здійснила вибір убезпечити себе та перебувала тривалий час вдома. Головний бухгалтер поступово повернулася до роботи лише з липня-серпня 2022 року. Юрисконсульт підприємства через наведені обставини знаходилася у тривалій відпустці з початку війни по 18.08.2022; ТОВ «СП Рисоіл Термінал» територіально розміщене на території морського порту Чорноморськ. Порт є стратегічним інфраструктурним об`єктом, що робить його важливою ціллю для агресора. Як відомо, Одеський морський торговельний порт вже двічі піддавався ворожим обстрілам. Перебування на робочому місці на території порту у період військової агресії несе в собі значну загрозу для життя; звичайна господарська діяльність ТОВ «СП Рисоіл Термінал», яке є портовим оператором, щодо здійснення завантаження морських суден, була призупинена; враховуючи складні обставини, нестабільну роботу підприємства та існування щоденної загрози життю та здоров`ю, більшості працівникам за згодою сторін були оформлені довгострокові відпустки. Наразі, Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» була надана можливість оформлення відпусток без збереження заробітної плати на весь час воєнного стану; відпустки були надані працівникам фінансової служби та головний бухгалтер долучався до роботи певні часи декілька разів на місяць дистанційно. Директор підприємства так само періодично перебував у відпустках. Юрисконсульт підприємства з початку війни перебувала у відпустці майже до кінця серпня 2022 року. За таких умов нестабільної роботи підприємства та небезпечних умов роботи для працівників, у Позивача не було можливості належним чином підготувати свою правову позицію у справі, яка є нестандартною. Система електронного адміністрування ПДВ є відносною новелою у податковому законодавстві та її робота викликає численні непорозуміння між платниками податків та податківцями. Дана справа є специфічною та потребувала детальної підготовки з боку юрисконсульта та фінансової служби підприємства, яка володіє деталями цих спірних правовідносин з Відповідачем з 2019 року. Через відпустки під час військової агресії ключових працівників узгоджена підготовка до справи була унеможливлена. Таким чином через війну, яка несподівано увірвалася у наше життя, та через вищенаведені обставини, Позивач не мав можливості належно та обґрунтовано звернутися до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою у встановлений законодавством строк.

Суддя зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

З урахуванням зазначеного, вказані позивачем обставини не можуть бути підставами для визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлення такого строку, оскільки вони є необґрунтованими та безпідставними, здійснені з невірним тлумаченням норм законодавства.

Обставини, на які посилається позивач, не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду з цим позовом, оскільки не перешкоджали зверненню до суду в установлений строк. Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду мають суб`єктивний характер і не позбавляли останнього можливості звернутися до суду з цим позовом у встановлені КАС України строки.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Вказані позивачем обставини ніяким чином не підтверджують факт неможливості звернення до суду в установлений законом строк, що могло бути підставою для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду з цим адміністративним позовом.

Дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Голдер проти Сполученого Королівства»).

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є справа «Gradescolo S.R.L. проти Молдови». У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Згідно з п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії необхідно повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.122, 123, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» до Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко