Справа № 520/5638/22
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

05 жовтня 2022 року № 520/5638/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Мельникова Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати причини відсутності позивача під час проведення службового розслідування та ознайомлення з наказами наведені в даній заяві як поважні, та зобов`язати ГУНП внести зміни до наказу ГУНП в Харківській області за № 287 о/с від 14.06.2022 по особовому складу, яким виконано застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції щодо дати його виконання з 14.06.2022 року на 08.07.2022 року та поновити строки оскарження даного наказу;

- визнати протиправним та скасувати накази ГУНП в Харківській області 03.06.2022 № 297 та наказ ГУНП в Харківській області від 14.06.202 за № 287 о/с яким його реалізовано в частині застосування до ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , до звільнення з органів МВС України працював на посаді поліцейського відділення №3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУ`НП в Харківській області, спеціальне звання рядовий поліції дисциплінарного стягнення у виді звільнення з органів поліції;

- поновити ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , до звільнення з органів МВС України працював на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області;

- стягнути з ГУНП у Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення (заробіток) за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходить службу в поліції. Наказом ГУНП в Харківській області 03.06.2022 № 297 було застосовано дисциплінарне стягнення відносно позивача у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке в подальшому було реалізовано у вигляді наказу від ГУНП в Харківській області від 14.06.202 за № 287 о/с. Однак, позивачем вказано, що таке притягнення його до дисциплінарної відповідальності було здійснено відповідачем протиправно та без дотримання визначеного законодавством порядку, а отже є таким, що порушує його права. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою суду від 02.08.2022 року прийнято вищевказаний позов до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі та призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує з підстав недоведеності та необґрунтованості. Також, представником відповідача вказано, що ОСОБА_1 в перші дні війни, в саму активну фазу бойових дій, нехтуючи присягою, порушуючи обов`язок служити Українському народу, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, визначені статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію», прийняв рішення не з`являтися на службу, не повідомив керівництво про місце свого перебування, не виконав наказ керівника про залишення окупованої території, не повідомив, які у нього виникли умови, що ускладнювали виконання своїх обов`язків. Дії позивача безумовно підривають авторитет Національної поліції України в очах громадян, оскільки поліцейський не має права проявляти слабкість замість мужності, переховуватись замість служити народу, бо він (поліцейський) бере на себе підвищену відповідальність. З огляду на зазначене, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції є правомірним та таким, що відповідає обставинам справи.

Суд зазначає, що відповідно до положень ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову і заперечень проти нього, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 проходив службу в органах МВС України та працював на посаді поліцейського відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області, спеціальне звання рядовий поліції.

У позовній заяві позивачем вказано, що з 24.02.2022 року, тобто з моменту початку бойових дій між Російською Федерацією та Україною, оголошення в Україні воєнного стану, він ніс службу згідно свого штатного розкладу на посаді поліцейського відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області розташованому в м. Ізюм Ізюмського району Харківської області.

При цьому, позивачем вказано, що з перших днів збройного протистояння місто Ізюм перебувало під обстрілами з боку збройних сил Росії. На початку березня 2022 року в наслідок авіа нальоту Росії відділок поліції було зруйновано.

В той же час, позивачем вказано, що від свого безпосереднього керівника командира відділення № 3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області старшого сержанта ОСОБА_2 він отримав наказ перебувати зі зброєю за місцем своєї реєстрації до особливого розпорядження.

Однак, від того часу контакт з керівництвом Головного управління Національної поліції в Харківській області втратив.

Позивачем зазначено, що наказ керівників щодо необхідності у строк до 30.04.2022 вийти з окупованих територій та прибути до місця дислокації, визначеного керівництвом Головного управління Національної поліції в Харківській області, для проходження служби, виконання своїх функціональних обов`язків не отримував оскільки не мав можливості встановити зв`язок з керівництвом через відсутність засобів електронного зв`язку.

До Головного управління Національної поліції в Харківській області 09.05.2022 року надійшов рапорт командира БКС ГУНП в Харківській області підполковника поліції Семенова Ю.М. від 09.05.2022 про те, що поліцейським БКС, які перебувають на тимчасово окупованих територіях, в тому числі і ОСОБА_1 було надано усний наказ у строк до 30.04.2022 евакуюватися на підконтрольну Україні територію та прибути за місцем дислокації підрозділу, для несення служби та виконання своїх функціональних обов`язків. Проте, з 01.05.2022 по час подання рапорту поліцейські до евакуйованого підрозділу для проходження служби не прибули, відсутні на службі без поважних причин та, відповідно, до виконання своїх функціональних обов`язків не приступили.

Судовим розглядом справи встановлено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 року №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 12.05.2022 № 616 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок від службового розслідування за відомостями, викладеними в рапорті командира БКС ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 від 09.05.2022 року, який затверджено начальником ГУНП в Харківській області 03.06.2022 року.

Відповідно до висновку, викладеного дисциплінарною комісією, зокрема, комісія ухвалила за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин з 01.05.2022 по 03.06.2022, тим самим скоївши прогули, в порушення вимог ч.1 ст. 8, п. 1, 2 ч.1 ст.18, п. 24 ч.1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абз. 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 року №242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818, застосувати до поліцейського відділення №3 взводу №3 роти №1 БКС ГУНП в Харківській області рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області 03.06.2022 року № 297 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських ГУНП в Харківській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у відсутності на службі без поважних причин з 01.05.2022 по 03.06.2022, тим самим скоївши прогули, в порушення вимог ч.1 ст. 8, п. 1, 2 ч.1 ст.18, п. 24 ч.1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абз. 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 року №242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818, застосовано до поліцейського відділення №3 взводу №3 роти №1 БКС ГУНП в Харківській області рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.06.2022 № 287 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Вважаючи свої права порушеними позивач звернувся до суду з даним позовом.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч.12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Під час розгляду справи судом встановлено, що на підставі висновків службового розслідування позивача за допущення порушень службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог ч.1 ст. 8, п. 1, 2 ч.1 ст.18, п. 24 ч.1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абз. 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 року №242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818.

Дисциплінарною комісією під час службового розслідування було встановлено, що в результаті збройної агресії з боку Російської Федерації 24.02.2022, певна частина території Харківської області, в тому числі окремі громади Ізюмського, Чугуївського та Куп`янського районів опинилися в окупації збройних сил Російської Федерації.

Опитаний керівник роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 пояснив, що у квітні 2022 року ОСОБА_1 , який перебував на тимчасово окупованих Російської Федерації територіях м. Ізюм, Харківської області була надана вказівка про обов`язкову евакуацію на підконтрольну Україні територію для подальшого проходження служби. Однак, станом на 09.05.2022 ОСОБА_1 з табельною вогнепальною зброєю до відділу БКС не прибув, на зв`язок не вийшов.

З метою з`ясування вказаних причин та умов, а також реалізації можливості щодо надання письмового пояснення з вищевказаних обставин, 22.05.2022 дисциплінарною комісією був здійснений телефонний дзвінок рядовому поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), однак мобільний зв`язок був відсутній.

Відповідно до вимог частини 2 статті 27 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, дисциплінарною комісією вживалися заходи щодо направлення поліцейським повідомлень про їх виклик для надання пояснень по суті вищевказаних обставин з використанням засобів електронної комунікації - електронної пошти, мобільних месенджерів та смс-повідомлень.

Також на вищезазначений мобільний номер телефону ОСОБА_1 22.05.2022 були надіслані запрошення у вигляді смс-повідомлень, щодо необхідності прибуття 25.05.2022 до УГІ ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Студентська, 5/6, м. Харків, для надання письмових пояснень.

Крім цього, через месенджер «WhatsApp», «Telegram» та 20.05.2022 через електронну пошту ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) позивачу були направлені аналогічні запрошення.

Зворотні повідомлення з вищевказаних месенджерів та електронних адрес не надходили.

Станом на 03.06.2022 ОСОБА_1 , якому надсилались запрошення, до УГІ ГУНП в Харківській області не прибув, про поважні причини свого неприбуття не повідомив та, відповідно, пояснення у рамках проведення службового розслідування не надав. Враховуючи викладені обставини, відповідно до абзацу 3 ч. 3 ст. 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарна комісія вважала рядового поліції ОСОБА_1 таким, що відмовився від надання пояснень, про що 03.06.2022 був складений відповідний акт № 460/119-15/01-2022.

Позивачем у позовній заяві вказано, що до нього електронною поштою в додатку WhatsApp (дата йому не відома) надійшла копія витягів з наказів Головного управління Національної поліції в Харківській області 03.06.2022 № 297 та з наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.06.202 за № 287 о/с. З наказом про звільнення та з результатами розслідування, на підставі яких цей наказ було прийнято його особисто ніхто не ознайомлював.

Також, позивачем наголошено на обставинах того, що наказ керівників щодо необхідності у строк до 30.04.2022 вийти з окупованих територій та прибути до місця дислокації, визначеного керівництвом Головного управління Національної поліції в Харківській області, для проходження служби, виконання своїх функціональних обов`язків не отримував так як не мав можливість встановити зв`язок із керівництвом із за відсутності засобів електронного зв`язку. Виконати його та залишити місце тимчасової окупації до 01.07.2022 року фізично не міг, так як пересування осіб чоловічої статі з міста Ізюм було заборонено під загрозою застосування зброї з боку окупантів - збройними силами Росії.

Водночас, позивачем вказано, що до місця дислокації Головного управління Національної поліції в Харківській області прибув через територію Росії, Білорусі та Польщі.

Після прибуття до місця визначеного керівництвом Головного управління Національної поліції в Харківській області 08.07.2022 року позивача було ознайомлено з наказами про звільнення, які ним оскаржуються.

Як встановлено судом під час розгляду справи, згідно долучених матеріалів позивачу було надано усний наказ у строк до 30.04.2022 року евакуюватися на підконтрольну територію України та прибути за місцем дислокації підрозділу, для несення служби та виконання свої функціональних обов`язків.

Надаючи оцінку вказаному, суд зазначає, що матеріалами службового розслідування, не встановлено, яким чином безпосередній керівник позивача віддавав дану команду, та чи було та яким чином вказану усну команду до позивача було доведено.

У змісті висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначено, що під час проведення службового розслідування було встановлено, що в результаті збройної агресії з боку Російської Федерації 24.02.2022 року певна частина території Харківської області, в тому числі окремі громади Ізюмського, Чугуївського та Куп`янського районів опинилися в окупації збройних сил Російської Федерації. Також вказано, що з метою з`ясування причин та умов не виконання позивачем усного наказу командира БКС ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , а також реалізації можливості щодо надання письмового пояснення з вищевказаних обставин, 22.05.2022 дисциплінарною комісією були здійснені телефонні дзвінки іншим співробітникам БКС ГУНП в Харківській області, в тому числі і на телефон позивача. Також казано, що із зазначеними поліцейськими в тому числі і позивачем мобільний зв`язок був відсутній.

Суд зазначає, що приписами п. 30 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

Згідно п. 2 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Згідно п.28 та п.130 статті 2 Закону України «Про електронні комунікації» електронна комунікація (телекомунікація) - передавання та/або приймання інформації незалежно від її типу або виду у вигляді електромагнітних сигналів за допомогою технічних засобів електронних комунікацій: технічні засоби електронних комунікацій - обладнання, у тому числі із встановленим програмним забезпеченням, станційні та лінійні споруди, призначені для організації електронних комунікаційних мереж.

Отже особа, яка проводить службове розслідування та здійснює ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання до позивача застосованого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів поліції не зобов`язана впевнитись, чи призвело використання електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника до комунікації з особою відносно якої проводиться перевірка - а саме отримання ним відповідного наказу та дати такого отримання.

Відповідно до п.7 ст.1-1 Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання правового режиму на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Під час розгляду справи встановлено, що до місця дислокації Головного управління Національної поліції в Харківській області позивач прибув через територію Росії, Білорусі та Польщі.

Суд зазначає, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій 25.04.2022 № 75, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 квітня 2022 р. № 453/37789, було затверджено перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року.

Згідно розділу VI «Харківська область» до них станом на 25.04.2022 було віднесено території Ізюмського району, а саме: 3) Борівська селищна територіальна громада, 5) Ізюмська міська територіальна громада: території Куп`янського району, а саме: 1) Великобурлуцька селищна територіальна громада: 3) Дворічанська селищна територіальна громада; 5) Куп`янська міська територіальна громада; 8) Шевченківська селищна територіальна громад.

Водночас, судом встановлено, що позивач був позбавлений можливості здійснювати комунікацію відповідно до положень діючого в Україні законодавства. Що було обумовлено відсутністю у останнього можливості стабільно використовувати будь-які форми електронної комунікації (відсутність мобільного зв`язку від операторів України, відсутність можливості користування мережею Інтернет). Крім того, позивачем було надано пояснення у позовній заяві та вказано, що в наслідок окупації, та навіть після повернення з неї у нього було суттєво порушено його соціальні зв`язки: до 08 липня 2022 року у нього була відсутня можливість своєчасно ознайомитись з матеріалами службової перевірки, зі змінами до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (внесення до нього положень V розділу Дисциплінарного статуту що набули чинності з 01 травня 2022 року). Водночас, вказано, що у позивача гостро стояла необхідність соціальної адаптації на місці дислокації керівництва Головного управління Національної поліції (у м. Харкові), що особливо виразилось пошуках засобів до існування, місця проживання.

Доказів можливості повернення позивача на підконтрольну територію України у встановленому законодавством порядку або під час відкриття «зелених» чи гуманітарних коридорів із місця перебування позивача до суду надано не було.

При цьому, суд зазначає, що доказів порушення проти позивача кримінальних проваджень за вказаним фактом перебування на окупованій території до суду не надано та судом самостійно в рамках реалізації принципу офіційного з`ясування обставин у справі не встановлено.

Згідно положення п.2 ст. 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України вважається що позивач був ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення 14 червня 2022 року, але реалізувати свої права передбачені діючим законодавством до 19 липня 2022 року не міг.

Відтак, враховуючи, що до суду не надано доказів належного повідомлення та ознайомлення позивача із наказами про необхідність прибуття до відповідного підрозділу та відсутність доказів можливості залишення останнім окупованої території, суд приходить до висновку про те, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку не здійснила всебічного, повного та об`єктивного дослідження та встановлення обставин діяння позивача як поліцейського.

Враховуючи вищевикладене суд вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог ч.1 ст. 8, п. 1, 2 ч.1 ст.18, п. 24 ч.1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 ст. 19 Конституції України, п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2 абз. 1 наказу Національної поліції України від 08.04.2022 року №242, п. 1 наказу ГУНП в Харківській області від 15.08.2016 №818, є такими, що не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Харківській області 03.06.2022 №297 в частині, що стосується притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Водночас, оскільки зазначений вище наказ було реалізовано шляхом видання наказу ГУНП в Харківській області від 14.06.202 за № 287 о/с, яким ОСОБА_1 звільнено з органів МВС України з посади поліцейського відділення №3 взводу № 3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області, то вказаний наказ з огляду на висновки суду у даній справі також підлягає скасуванню.

Стосовно позовних вимог позивача про визнання причини відсутності позивача під час проведення службового розслідування та ознайомлення з наказами наведені в даній заяві як поважні, та зобов`язати ГУНП внести зміни до наказу ГУНП в Харківській області за № 287 о/с від 14.06.2022 по особовому складу, яким виконано застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції щодо дати його виконання з 14.06.2022 року на 08.07.2022 року та поновити строки оскарження даного наказу суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, положеннями ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 5 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З огляду на вищевикладене та враховуючи доводи позивача, зазначені у позовній заяві, суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом.

Водночас, суд зазначає, що вимоги позивача стосовно визнання причини його відсутності під час проведення службового розслідування та ознайомлення з наказами як поважні, є фактично такими, що дублюють зміст клопотання позивача про поновлення строку на звернення до суду.

Також, суд наголошує на обставинах того, що вимоги позивача про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Харківській області внести зміни до наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 287 о/с від 14.06.2022 по особовому складу, яким виконано застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, щодо дати його виконання з 14.06.2022 року на 08.07.2022 року суд зазначає, що оскільки в рамках даної справи судом було викладено висновок стосовно наявності підстав для скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.06.202 за № 287 о/с, то підстави для внесення змін до такого наказу відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Враховуючи протиправність наказу про звільнення позивача з посади, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 належить поновити на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з 14.06.2022 року.

Стосовно позовних вимог позивача про стягнення з Головного управління Національної поліції у Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячного грошового забезпечення (заробітку) за час вимушеного прогулу суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі, орган, який розглядає судовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відтак, з огляду на висновки суду у даній справі наявні підстави для стягнення на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення в розмірі, передбаченому згідно з штатним розписом для середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 14.06.2022 року по 05.10.2022 року.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до п. 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про: поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді слід звернути до негайного виконання.

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного забезпечення за час вимушеного прогулу - задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 03.06.2022 № 297 в частині, що стосується притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 14.06.202 за № 287 о/с в частині реалізації щодо ОСОБА_1 (народився ІНФОРМАЦІЯ_1 ) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Поновити ОСОБА_1 (народився ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з 14.06.2022 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) середньомісячне грошове забезпечення (заробіток) за час вимушеного прогулу за період з 14.06.2022 року по 05.10.2022 року (112 календарних днів) у розмірі 33286 (тридцять три тисячі двісті вісімдесят шість) грн. 40 коп. з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів.

Звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського відділення №3 взводу №3 роти № 1 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з 14.06.2022 року.

Звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) середньомісячне грошове забезпечення (заробіток) за час вимушеного прогулу за період з 14.06.2022 року по 05.10.2022 року в межах суми стягнення за один місяць (30 календарних днів) в сумі 8916 (вісім тисяч дев`ятсот шістнадцять) грн. 00 коп.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Мельников Р.В.