Справа № 990/99/22
Суддя: Білоус О.В.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 вересня 2022 року

м. Київ

справа №990/99/22

адміністративне провадження №П/990/99/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді: Білоуса О.В.

суддів: Желтобрюх І.Л., Олендера І.Я., Шишова О.О., Яковенка М.М.,

секретар судового засідання - Носенко Л.О.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 ,

представників позивача - Степаненко Ю.М., Фоміна І.Ю.,

представника Вищої ради правосуддя - Ізвєкова К.В.,

представника Етичної ради - Колтока О.І., Сукманової О.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до Етичної ради, Вищої ради правосуддя про визнання нечинними і скасування рішення та наказу,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 23 червня 2022 року звернувся до суду з позовом до Етичної ради, Вищої ради правосуддя про визнання нечинними і скасування рішення Етичної ради від 07 травня 2022 року №6 «Про невідповідність діючого члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_1 критеріям професійної етики та доброчесності для зайняття посади члена Вищої ради правосуддя» та наказу в.о. Голови Вищої ради правосуддя В.Саліхова від 09 травня 2022 року №106-к «Про припинення нарахувань та виплат ОСОБА_1 ».

Ухвалою Верховного Суду від 30 червня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

21 вересня 2022 року до Верховного Суду надійшла заява про збільшення позовних вимог, підписана позивачем та його представниками, в якій позовні вимоги викладі в такій редакції:

1. Визнати нечинним і скасувати рішення Етичної ради від 07 травня 2022 року №6 «Про невідповідність діючого члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_1 критеріям професійної етики та доброчесності для зайняття посади члена Вищої ради правосуддя»;

2. Визнати нечинним і скасувати наказ за підписом в.о. Голови Вищої ради правосуддя В.Саліхова від 09 травня 2022 року №106-к «Про припинення нарахувань та виплат ОСОБА_1 »;

3. Визнати протиправним та скасувати наказ №232-К від 22 серпня 2022 року «Про виплату грошової компенсації ОСОБА_1 » за підписом в.о. Голови Вищої ради правосуддя В.Саліхова;

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді члена Вищої ради правосуддя з 23 серпня 2022 року;

5. Стягнути з Вищої ради правосуддя на користь ОСОБА_1 суму невиплаченої винагороди члена Вищої ради правосуддя за увесь час вимушеного прогулу до ухвалення судового рішення, а також виплати по сплаті судового збору та витрати на правову допомогу і проведення судової експертизи.»

У судовому засіданні 29 вересня 2022 року, представником позивача Степаненко Ю.М. подано заяву про поновлення процесуального строку для подання заяви про збільшення позовних вимог, в обґрунтування якої вона зазначила, що оскаржуваний наказ прийнято лише 22 серпня 2022 року, а тому оскаржити його раніше позивач не міг.

Позивач та його представники у судовому засіданні заяву про збільшення позовних вимог та заяву про поновлення строку для подання заяви про збільшення позовних вимог підтримали та просили задовольнити.

Представники Вищої ради правосуддя та Етичної ради просили у задоволенні вказаних заяв відмовити та вказали на їх безпідставність, оскільки така подана з порушенням вимог статті 47 КАС України.

Крім того, представник Етичної ради зазначив, що вважає вказану заяву про збільшення позовних вимог фактично заявою про одночасну зміну предмету та підстав та позову, що фактично є новим позовом.

Колегія суддів заслухала думку сторін з приводу поданих заяв і при прийнятті рішення виходила з такого.

За приписами частини першої та другої статті 167 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частинами першою та третьою статті 199 КАС України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядається. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Відповідно до частини першої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин (частина четверта статті 262 КАС України).

Як вбачається з матеріалів справи, перше судове засідання у цій справі було призначене на 14 липня 2022 року.

При цьому, у судовому засіданні 22 серпня 2022 року суд перейшов до заслуховування пояснень сторін у справі і станом на 29 вересня 2022 року заслухав пояснення двох представників позивача та представників Етичної ради.

Отже, з огляду на викладене, колегія суддів Верховного Суду приходить до висновку, що позивачем порушено вимоги частини першої статті 47 КАС України щодо подання заяви про збільшення розміру позовних вимог, оскільки вона подана пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання у справі, яка розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, колегія суддів Верховного Суду звертає увагу, що предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі №826/19197/16 та від 30 серпня 2021 року у справі №520/11672/19.

Заявляючи нові позовні вимоги про визнання протиправним та скасування наказу №232-К від 22 серпня 2022 року «Про виплату грошової компенсації ОСОБА_1 » за підписом в.о. Голови Вищої ради правосуддя В.Саліхова; поновлення ОСОБА_1 на посаді члена Вищої ради правосуддя з 23 серпня 2022 року; стягнення з Вищої ради правосуддя на користь ОСОБА_1 суми невиплаченої винагороди члена Вищої ради правосуддя за увесь час вимушеного прогулу до ухвалення судового рішення, позивач фактично одночасно змінює і предмет і підстави позову.

Вказане також свідчить про безпідставність заяви про збільшення позовних вимог.

Щодо клопотання про поновлення строку, то колегія суддів Верховного Суду вважає, що строк подання письмової заяви про зміну предмету або підстав позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, є присічним та не може бути поновлений з огляду на імперативні вимоги частини першої статті 47 КАС України.

За вказаних обставин, у задоволенні заяви про поновлення процесуального строку для подання заяви про збільшення позовних вимог необхідно відмовити.

Керуючись статтями 47, 167, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Степаненко Ю.М. про поновлення позивачеві процесуального строку для подання заяви про збільшення позовних вимог - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 та його представників про збільшення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до Етичної ради, Вищої ради правосуддя про визнання нечинними і скасування рішення та наказу повернути позивачу без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 04 жовтня 2022 року.

Головуючий суддя О.В.Білоус

Судді І.Л.Желтобрюх

І.Я.Олендер

О.О.Шишов

М.М.Яковенко