Справа № 240/39337/21
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/39337/21

Головуючий у 1-й інстанції: Капинос О.В.

Суддя-доповідач: Граб Л.С.

28 вересня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Сторчака В. Ю. Смілянця Е. С.

за участю: секретаря судового засідання: Довганюк В.В.

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: Врублевського Т.С.

представника відповідача:Вербовського В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Народицької селищної ради на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 17 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Народицької селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення і розпорядження, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2021 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Народицької селищної ради, в якому просила:

-визнати протиправним та скасувати рішення 12 сесії VІІI скликання Народицької селищної ради від 29.10.2021 №393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 ";

-визнати протиправним та скасувати розпорядження Народицької селищної ради від 01.11.2021 №182-К "Про звільнення ОСОБА_1 ";

-поновити ОСОБА_1 на посаді Народицького селищного голови з 30.10.2021;

-стягнути з Народицької селищної ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток з час вимушеного прогулу з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 17.06.2022 позов задоволено:

-визнано протиправним та скасовано рішення 12 сесії VІІI скликання Народицької селищної ради від 29.10.2021 №393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 ";

-визнано протиправним та скасовано розпорядження Народицької селищної ради від 01.11.2021 №182-К "Про звільнення ОСОБА_1 ";

-поновлено ОСОБА_1 на посаді Народицького селищного голови з 30.10.2021;

-стягнуто з Народицької селищної ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток з час вимушеного прогулу в сумі 284582,16 грн. з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

10 серпня 2022 року від позивача, через канцелярію суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання вказала на безпідставність доводів апеляційної скарги, у зв`язку із чим просила відмовити у її задоволенні

В судовому засіданні представник відповідача підтримав апеляційну скаргу та просить її задовольнити. В свою чергу, позивач та її представник заперечили стосовно задоволення апеляційної скарги і просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що на підставі постанови Народицької селищної територіальної виборчої комісії №40 від 01.11.2020 та постанови Народицької селищної територіальної виборчої комісії від 25.11.2020 №70 позивач обрана Народицьким селищним головою.

Рішенням першої сесії VIII скликання Народицької селищної ради від 25.11.2020 №2 "Про початок повноважень Народицького селищного голови" прийнято до відома факт початку повноважень Народицьким селищним головою ОСОБА_1 .

Рішенням дванадцятої сесії VIII скликання Народицької селищної ради від 29.10.2021 № 393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 " висловлено недовіру Народицькому селищному голові ОСОБА_1 та достроково припинено повноваження останньої на вказаній посаді.

Розпорядженням Народицької селищної ради №182-К від 01.11.2021, яке підписано секретарем селищної ради ОСОБА_2 , позивача звільнено з посади Народицького селищного голови, у зв`язку з достроковим припиненням повноважень Народицького селищного голови з 29.10.2021. Підстава: рішення Народицької селищної ради від 29.10.2021 № 393 ""Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 ".

Вважаючи рішення Народицької селищної ради від 29.10.2021 № 393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови" та розпорядження Народицької селищної ради №182-К від 01.11.2021 протиправними, ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем належним чином не доведено, що при прийнятті рішення 12 сесії VІІI скликання Народицької селищної ради від 29.10.2021 №393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 " Народицька селищна рада діяла на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, враховуючи висновки Верховного Суду у даній справі, викладені у постанові від 17.07.2020, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вказана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

"На підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

"У межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

"У спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

У контексті спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із прийняттям відповідачем оспорюваного рішення про дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови, колегія суддів зауважує, що прийняття таких рішень є законодавчо передбаченим правом ради, реалізація якого має відбуватися у порядку та спосіб, визначені законом.

Прийняття рішень щодо дострокового припинення повноважень голови міської ради у випадках, передбачених законом, належить до виключних повноважень відповідної ради.

Такі повноваження є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови міської ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень та допущення у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень голови Чернівецької міської ради.

Втім, здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, в межах встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови міської ради, має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури, як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

Отже оскаржувані рішення відповідача підлягають перевірці адміністративним судом на предмет законності та легітимності, а не доцільності їх прийняття.

Вказане узгоджується з правовою позицію Верховного суду, висловленою у постановах 28 січня 2021 року у справі № 560/438/20 та від 22 квітня 2020 року у справі № 360/2169/19.

У частині першій статті 140 Конституції України закріплено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Частиною першою статті 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Ст.1 Закону України від 07 червня 2001 року № 2493-III "Про службу в органах місцевого самоврядування" (далі Закон № 2493-III) регулює правові, організаційні, матеріальні та соціальні умови реалізації громадянами України права на службу в органах місцевого самоврядування, визначено загальні засади діяльності посадових осіб місцевого самоврядування, їх правовий статус, порядок та правові гарантії перебування на службі в органах місцевого самоврядування.

За визначенням, наведеним у даній статті служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.

Згідно з абзацом третім статті 3 вказаного Закону посадами в органах місцевого самоврядування є виборні посади, на які особи обираються або затверджуються відповідною радою.

Прийняття на службу в органи місцевого самоврядування здійснюється на посаду голови та заступників голови районної, районної у місті, обласної ради, заступника міського голови- секретаря Київської міської ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови постійної комісії з питань бюджету обласної, Київської та Севастопольської міських рад шляхом обрання відповідною радою (абзац третій частини першої статті 10 Закону № 2493-III).

Статтею 20 Закону № 2493-ІII унормовано, що крім загальних підстав, передбачених Кодексом законів про працю України, служба в органах місцевого самоврядування припиняється на підставі і в порядку, визначених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", цим та іншими законами України, а також у разі: порушення посадовою особою місцевого самоврядування Присяги, передбаченої статтею 11 цього Закону; порушення умов реалізації права на службу в органах місцевого самоврядування (стаття 5 цього Закону); виявлення або виникнення обставин, що перешкоджають перебуванню на службі, чи недотримання вимог, пов`язаних із проходженням служби в органах місцевого самоврядування (стаття 12 цього Закону); досягнення посадовою особою місцевого самоврядування граничного віку перебування на службі в органах місцевого самоврядування (стаття 18 цього Закону). Рішення про припинення служби в органах місцевого самоврядування може бути оскаржено посадовою особою місцевого самоврядування у порядку, визначеному законом.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України від 21.05.1997 № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі Закон № 280/97-ВР).

В статті 1 Закону № 280/97-ВР наведено основні терміни, використані в цьому Законі, що мають таке значення: загальний склад ради - кількісний склад депутатів ради, визначений радою відповідно до закону; склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку.

Частиною першою, другою статті 12 Закону № 280/97-ВР визначено, що сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста. Сільський, селищний, міський голова обирається відповідною територіальною громадою на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування в порядку, визначеному законом, і здійснює свої повноваження на постійній основі. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових місцевих виборах, визначається Конституцією України.

Згідно зі статтею 25 Закону № 280/97-ВР сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Ч.1 ст.42 Закону № 280/97-ВР встановлено, що повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону.

В ч.2 ст. 42 Закону № 280/97-ВР зазначено, що у разі звільнення з посади сільського, селищного, міського голови у зв`язку з достроковим припиненням його повноважень або його смерті, а також у разі неможливості здійснення ним своїх повноважень повноваження сільського, селищного, міського голови здійснює секретар відповідної сільської, селищної, міської ради, крім випадків дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови відповідно до Закону України "Про військово-цивільні адміністрації" або Закону України "Про правовий режим воєнного стану". Секретар сільської, селищної, міської ради тимчасово здійснює зазначені повноваження з моменту дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови і до моменту початку повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на позачергових виборах відповідно до закону, або до дня відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на чергових місцевих виборах.

Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених статтею 79 цього Закону, що має наслідком звільнення його з посади. Не пізніш як на п`ятнадцятий день після звільнення з посади або смерті сільського, селищного, міського голови особа, яка на цей час відповідно до закону здійснює повноваження сільського, селищного, міського голови, звертається до Верховної Ради України з клопотанням щодо призначення позачергових виборів сільського, селищного, міського голови. Таке клопотання розглядається Верховною Радою України не пізніше ніж у дев`яностоденний строк з дня дострокового припинення повноважень відповідного сільського, селищного, міського голови (частина третя статті 42 Закону № 280/97-ВР).

За змістом п.п.2, 3, 8 ч.4 ст.42 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова: організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.

Ч.1 ст. 46 Закону № 280/97-ВР передбачено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

За правилами ч.7 ст. 46 Закону № 280/97-ВР сесія сільської, селищної, міської, районної у місті ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради, а сесія районної, обласної ради - також за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради або голови відповідної місцевої державної адміністрації.

У разі якщо посадові особи, зазначені у частинах четвертій та шостій цієї статті, у двотижневий строк не скликають сесію на вимогу суб`єктів, зазначених у частині сьомій цієї статті, або у разі якщо такі посади є вакантними сесія може бути скликана депутатами відповідної ради, які становлять не менш як одну третину складу ради, або постійною комісією ради (частина дев`ята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради (частина десята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Сесію сільської, селищної, міської ради відкриває і веде відповідно сільський, селищний, міський голова, а у випадках, передбачених частиною шостою цієї статті, - секретар ради; сесію районної у місті, районної, обласної ради - голова ради або відповідно заступник голови районної у місті, районної ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради. У випадку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради (частина одинадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради (частина дванадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" (частина тринадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР) .

Не пізніш як на другій сесії затверджується регламент роботи відповідної ради, а також положення про постійні комісії ради (частина чотирнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні (частина п`ятнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Протоколи сесій сільської, селищної, міської ради, прийняті нею рішення підписуються особисто сільським, селищним, міським головою, районної у місті, районної, обласної ради - головою відповідної ради, у разі їх відсутності - відповідно секретарем сільської, селищної, міської ради, відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради, а у випадку, передбаченому частинами сьомою та восьмою цієї статті, - депутатом ради, який за дорученням депутатів головував на її засіданні (частина шістнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" (частина сімнадцята статті 46 Закону № 280/97-ВР).

Згідно з пунктами 1-4 частини третьої статті 50 Закону № 280/97-ВР секретар сільської, селищної, міської ради: у випадку, передбаченому частиною першою статті 42 цього Закону, здійснює повноваження сільського, селищного, міського голови; скликає сесії ради у випадках, передбачених частиною шостою статті 46 цього Закону; повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради, питання, які передбачається внести на розгляд ради; веде засідання ради та підписує її рішення у випадках, передбачених частиною шостою статті 46 цього Закону; організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації" та інших законів.

У ч.ч.1,2 ст.59 Закону № 280/97-ВР закріплено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради (частина третя статті 59 Закону № 280/97-ВР).

Вичерпний перелік підстав припинення повноважень міського голови визначено частиною 1 статті 79 Закону №280/97.

Поряд з цим, в ч. 2 ст.79 Закону №280/97 законодавець в питанні правозастосування щодо припинення повноважень міського голови, надав ширші повноваження відповідному суб`єкту, які стосуються прийняття індивідуального юридичного рішення на підставі загальних (конкретно не визначених) правових норм.

Зокрема, ч.2 ст. 79 вказаного Закону передбачено, що повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень.

Так, рішенням 2 сесії Народицької селищної ради VІІІ скликання від 15.12.2020 №4 затверджено Регламент Народицької селищної ради VIIІ (далі по тексту - Регламент).

Повноваження селищного голови закріплено в главі 12 Регламенту.

Ст.98 Регламенту визначено, що селищний голова при здійсненні наданих повноважень є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед територіальною громадою і відповідальним перед радою, а з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади -також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади.

За змістом ст.100 Регламенту повноваження селищного голови визначені Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", іншими законами, Статутом територіальної громади і цим Регламентом.

З матеріалів справи з`ясовано, що перебуваючи на посаді Народицького селищного голови, позивачем приймалося ряд рішень.

Оцінюючи прийняття міським головою зазначених рішень, депутатським корпусом Народицької селищної ради визначено порушення з боку селищного голови Бученко Л.І. Конституції та законів України, прав і свобод громадян, не забезпечення здійснення наданих їй повноважень, зокрема:

-при підготовці до розгляду рішення "Про обрання секретаря Народицької селищної ради" № 4, в порушення Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону України "Про доступ до публічної інформації" та Регламенту Народицької селищної ради, селищним головою не було оприлюднено проект вищезазначеного рішення та не опубліковано вже прийняте рішення; при цьому 18 грудня 2021 року ОСОБА_1 видано неправомірне розпорядження "Про редагування тексту рішення селищної ради" № 77-ОД від 18.12.2020 року (розпорядження додається), згідно з яким відбулося редагування рішення "Про обрання секретаря Народицької селищної ради" шляхом виключення пункту 3 (покладення на ОСОБА_2 обов`язків секретаря виконавчого комітету), тобто самостійно вирішила змінити рішення Народицької селищної ради, як колегіального органу, рішення у якому приймаються голосуванням депутатів;

-в порушення резолютивної частини рішення "Про утворення виконавчого комітету, визначення його чисельності" від 11.12.2021 № 5 ОСОБА_1 запропоновано лише 14 кандидатур до персонального складу виконавчого комітету, із необхідних 19. При цьому, при підготовці зазначеного рішення до розгляду, не оприлюднено його проект;

-після формування, підписання та оприлюднення рішення "Про структуру Народицької селищної ради" від 28 січня 2021 року, селищним головою ОСОБА_1 самостійно змінено п.10 рішення;

-28 січня 2021 року Народицькою селищною радою прийнято 6 рішень щодо надання в оренду фізичним та юридичним особам земельних ділянок, згідно резолютивних частин яких на голову селищної ради ОСОБА_1 покладено обов`язок договорів оренди земельних ділянок, однак остання відмежувалась від укладення договорів у найкоротший термін та підписала останні лише 05.04.2021, в зв`язку з чим бюджету територіальної громади завдано збитків на суму 633610 грн.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням №393 12 сесії VIIІ скликання від 29.10.2021 Народицької селищної ради, відповідно до п.10 ч.1 ст.26, п.16 ч.1 ст.26, ч.3 ст.42, абз.1 ч.2 ст.79, ч.3 ст.79, п.3 ч.11 ст.79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", у зв`язку з порушенням Народицьким селищним головою Бученко Л.І. законів України та незабезпеченням здійснення наданих їй повноважень, висловлено недовіру Народицькому селищному голові ОСОБА_1 та достроково припинено повноваження останньої.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 47 Закону №280/97 постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти (окрім іншого) інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Частиною 10 статті 47 Закону №280/97 визначено, що за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

За приписами ст.19 Регламенту пропозиції до проекту порядку денного сесії вносяться селищним головою секретарем ради, постійними комісіями, депутатами ради, виконавчим комітетом, загальними зборами громадян, старостами не пізніше, як за двадцять і п`ять днів до відкриття сесії.

Депутат селищної ради має право вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів у будь - який час.

Проекти рішень оприлюднюються не пізніше, як за десять робочих днів до відкриття сесії на офіційному веб-сайті селищної ради.

За змістом ч.2 ст.17 Регламенту апарат ради за 10 днів повідомляє депутатів про час скликання і місце проведення та перелік питань, які передбачається внести на розгляд чергової сесії ради. Ця інформація обов`язково публікується на офіційному сайті та оприлюднюється на інформаційному стенді ради.

У ст.108 Регламенту закріплено, що повноваження постійних комісій ради, порядок їх створення і діяльності, структура і їх взаємодія з органами виконавчої влади ради визначається Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", Положенням про і постійні комісії ради, та Регламентом.

Згідно із ч. 1 ст. 47 Закону України №280/97-ВР постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішення ради, її виконавчого комітету.

Аналогічні приписи закріплені в пункті 1, 2 розділу ІІ Положення про постійні комісії Народицької селищної ради, затвердженого рішенням Народицької селищної ради від 11.12.2020 №13, якими встановлено, що основними завданнями постійної комісії є розробка, попередній розгляд проектів рішень, що виносяться на розгляд ради, підготовка висновків з питань, які планується винести на розгляд ради.

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного та культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Підпунктом 4.3.12. пункту 4.3 розділу IV Положення передбачено, що комісія перед винесенням проектів рішень на розгляд ради-погоджує проекти рішень ради з питань культури, освіти, сприяння депутатській діяльності, депутатської етики та Регламенту ради, інших документів, що стосуються порядку роботи ради та її постійних комісій.

В ст.114 Регламенту зазначено, що порядок денний та регламент роботи постійної комісії затверджується на початку засідання більшістю голосів від загального складу постійної комісії.

Відповідно до п.10 Положення порядок денний засідання комісії формується головою комісії на підставі подання пропозицій від членів комісії, секретаря ради, селищного голови. До порядку денного включаються питання про проекти рішень внесених на сесію, а також звернення громадян та інші питання, що входять до компетенції комісії.

Так, згідно ч. 1 ст.113 Регламенту пропозиції щодо порядку денного засідання постійної комісії формує голова комісії за поданням селищного голови, секретаря ради, депутатів не пізніше, як за добу до засідання комісії.

Як було зазначено вище, питання про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 розглядалося та вирішувалося на першому пленарному засіданні дванадцятої сесії VIII скликання Народицької селищної ради, порядок ведення якої оформлений протоколом від 29.10.2021.

В подальшому, розпорядженням Народицької селищної ради №182-К від 01.11.2021, яке підписано секретарем селищної ради ОСОБА_2 , ОСОБА_1 звільнено з посади Народицького селищного голови, у зв"язку з достроковим припиненням повноважень Народицького селищного голови з 29.10.2021.

При цьому, як вказано у розпорядженні, останнє прийнято на підставі рішення Народицької селищної ради від 29.10.2021 № 393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 ".

Позивач, обґрунтовуючи протиправність такого рішення, що має наслідком її звільнення з посади, вказує на грубе порушення встановленої законом та Регламентом процедури прийняття такого.

Зокрема ОСОБА_1 відмічено, що відповідно до ст.17 Регламенту Народицької селищної ради, 12 сесія селищної ради 8 скликання була черговою, призначена розпорядженням селищного голови 82-ОД від 19.10.2021 із зазначенням питань порядку денного (частина 15 статті 46 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні"). Проте питання про висловлення недовіри селищному голові в порядок денний чергової сесії не включалося і лише після оголошення порядку денного на запитання головуючого щодо внесення змін та доповнень до нього, виступив депутат селищної ради ОСОБА_3 , який вніс пропозицію внести до порядку денного пленарного засідання дванадцятої сесії Народицької селищної ради питання щодо висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що останньою вчинено ряд грубих порушень законів України та систематично здійснюється відмежування від здійснення наданих їй повноважень. При цьому, просив розгляд даного питання здійснювати першочергово, перед розглядом усіх інших запланованих питань.

Як вбачається із змісту протоколу засідання сесії порядок денний з внесеними змінами був затверджений, головуюча сама ж ОСОБА_1 оголосила, що дане питання включено до розгляду як першочергове, поставлено його на обговорення та створено лічильну комісію для таємного голосування.

Також відповідно до протоколу, голова лічильної комісії- ОСОБА_4 ознайомила депутатів з підсумками таємного голосування з висловлення недовіри та дострокового припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 та секретар селищної ради продовжив роботу пленарного засідання.

На засіданні виступила ОСОБА_5 - голова постійної комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту ознайомила присутніх з протоколом засідання комісії , яке відбулося 29.10.2021 та повідомила, що на засіданні комісії розглядалось лише одне питання щодо висловлення недовіри та дострокового припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 .

Як слідує зі змісту протоколу засідання постійної комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту №4 від 29.10.2021 єдиним порядком денним якого було питання висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 , за результатами розгляду якого вирішено підтримати проект рішення та винести на розгляд 12 сесії селищної ради. Результати голосування: 5 із 5 "за".

При цьому, матеріали справи свідчать, що пропозицію про внесення до порядку денного питання висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 внесено депутатом ОСОБА_3 , шляхом внесення депутатського подання, що вручено особисто голові комісії 28.10.2021.

У зазначеному поданні ОСОБА_3 просив підготувати висновок щодо проекту рішення "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови та пояснювальної записки; погодити та рекомендувати Народицькій селищній раді розглянути проект рішення "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 " та пояснювальну записку, яка додається до нього, на наступному пленарному засіданні.

У зв`язку з внесенням такої пропозиції, головою комісії і було скликано засідання комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту яке відбулося 29.10.2021.

Згідно з протоколом дванадцятої сесії VIII скликання Народицької селищної ради від 29.10.2021 року (пункт 6) голова постійної комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту ознайомила присутніх з протоколом засідання комісії, яке відбулось 29.10.2021, тобто у день проведення чергової сесії.

В той же час, на переконання суду першої інстанції розгляд питання щодо проекту рішення внесеного депутатом ОСОБА_3 в день засідання комісії 29.10.2021, а не за добу до її проведення про висловлення недовіри та дострокового припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 , є порушенням ч.1 ст.113 Регламенту селищної ради.

В свою чергу, колегія суддів зауважує, що відповідно до ч.1 ст.113 Регламенту пропозиції щодо порядку денного засідання постійної комісії формує голова комісії за поданням селищного голови, секретаря ради, депутатів не пізніше, як за добу до засідання комісії.

Як встановлено під час розгляду справи ОСОБА_3 звернувся до голови комісії Кавецької О.П. з поданням 28.10.2022 року. Отже, зважаючи на те, що засідання постійної комісії відбулось - 29.10.2022 року, то подання є таким, що внесено за день до проведення засідання постійної комісії.

П.10 Положення передбачено, що порядок денний засідання комісії формується головою комісії на підставі подання пропозицій від членів комісії, секретаря ради, селищного голови. До порядку денного включаються питання про проекти рішень внесених на сесію, а також звернення громадян та інші питання, що входять до компетенції комісії.

Таким чином, голова постійної комісії за фактом отримання подання, 28.10.2022 сформувала пропозицію щодо порядку денного засідання постійної комісії та повідомила про таку пропозицію інших членів постійної комісії.

В подальшому запропонований ОСОБА_5 порядок був затверджений на початку засідання більшістю голосів від загального складу постійної комісії, що підтверджується наявним протоколом.

Також, суд першої інстанції дійшов висновку про порушення з боку відповідача процедури підготовки питань до розгляду на сесію, оскільки всупереч вимогам Закону № 280/97-ВР, Регламенту та абзацу першого частини третьої статті 15 Закону України від 13 січня 2011 року № 2939-VI "Про доступ до публічної інформації", проект рішення не був оприлюднений останнім.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в цій частині, колегія суддів виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України Про доступ до публічної інформації розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньо-організаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню тощо.

Частиною четвертою зазначеної норми Закону України Про доступ до публічної інформації встановлений обов`язок щодо оприлюднення проектів нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблених відповідними розпорядниками, не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Разом з тим, зважаючи на встановлене частиною першою статті 15 Закону України Про доступ до публічної інформації виключення щодо оприлюднення прийнятих розпорядниками інформації внутрішньо-організаційних актів індивідуальної дії, така вимога не може бути застосована і до необхідності завчасного за 10 робочих днів оприлюднення їх проектів.

До внутрішньо-організаційних актів належать акти індивідуальної дії, які пов`язані з організацією роботи у структурі розпорядника інформації та стосуються виключно самого розпорядника, а також фізичних осіб, що перебувають з ним у трудових правовідносинах.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що проект рішення про дострокове припинення повноважень ОСОБА_1 стосувався виключно звільнення особи, яка перебувала з селищною радою у трудових відносинах, а тому відповідно до Закону України Про доступ до публічної інформації відсутні вимоги щодо обов`язкового оприлюднення відповідних проектів за 10 робочих днів до прийняття рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 818/40/18.

Варто звернути увагу, що Верховний суд у постанові від 12.03.2020 року у справі № 278/3142/16-а вказав, що неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону є підставою для притягнення винної особи до відповідальності. Проте, це не є підставою для скасування оскаржених рішень, згідно Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Вказане узгоджується з висновками, висловленими постановах Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 1840/3774/18, від 15.04.2020 у справі № 712/11800/17, від 24.06.2020 у справі № 816/1279/18.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції також виходив із того, що відповідачем не надано доказів, що пропозиція стосовно внесення питання до порядку денного сесії депутата ОСОБА_3 датована 29.10.2021 та адресована голові Народицької селищної ради ОСОБА_1 зареєстрована у встановленому порядку у селищній раді та вручення її голові селищної ради.

Як стверджує позивач, проект рішення завчасно не був вручений не тільки їй, а також і депутатам та всім членам постійної комісії.

Судом першої інстанції досліджувався диск з відеозаписом засідання чергової сесії, на якій розглядалося питання висловлення недовіри селищному голові ОСОБА_1 з якого встановлено, що під час внесення до порядку денного засідання питання про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови депутат в сесійній залі роздав проект рішення і пояснювальну записку депутатам, в тому числі і ОСОБА_1 .

З огляду на зазначене, суд першої інстанції дійшов висновку, що депутатське звернення у встановленому порядку зареєстровано не було, проект оскаржуваного рішення не публікувався, про розгляд даного питання не було відомо всім особам, повноважень яких вони безпосередньо стосувалися, а саме селищному голові. Цим було порушено право останнього надати депутатам свої пояснення та заперечення чи спростувати порушення, на які йому вказували депутати, а отже пропозицію про включення до порядку денного і обговорення питання доцільності дострокового припинення повноважень голови Народицької селищної ради внесено з порушенням вимог Закону України №280/97-ВР.

Так, за приписами ч. 13, 15 ст. 46 Закону України "Про місцеве самоврядування" пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради.

Частиною 9 ст. 49 вказаного Закону унормовано, що пропозиції і зауваження, висловлені депутатами на сесії ради, або передані в письмовій формі головуючому на сесії, розглядаються радою чи за її дорученням постійними комісіями ради або надсилаються на розгляд підзвітним і підконтрольним їй органам та посадовим особам, які зобов`язані розглянути ці пропозиції і зауваження у строки, встановлені радою, і про вжиті заходи повідомити депутатові та раді.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 19 Регламенту депутат селищної ради має право вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідання ради та її органів у будь-який час.

Вказане свідчить, що депутат має право внести пропозицію про внесення змін до порядку денного Народицької селищної ради в усному та/або письмовому порядку у будь-який час, в тому числі на пленарному засіданні ради.

З огляду на зазначене є безпідставними висновки суду першої інстанції щодо відсутності факту вчасної реєстрації пропозиції депутата ОСОБА_3 про внесення змін до порядку денного, оскільки така пропозиція може бути внесена депутатом навіть зі слів на пленарному засіданні ради.

При цьому, колегія суддів наголошує, що відсутність висновків/рекомендації від постійних депутатських комісії очевидно не може мати своїм наслідком недійсність прийнятого Радою рішення, оскільки згідно приписів ч.2 ст.59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено положення про те, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні шляхом обговорення депутатами та відповідного голосування.

Крім того, судом першої інстанції звернуто увагу на порушення п. 9 р. II Положення про постійні комісії Народицької селищної ради VIII скликання, затвердженого рішенням Народицької селищної ради від 11.12.2020 № 13, з боку відповідача, згідно якого члени постійної комісії особисто повідомляються про час та місце проведення засідань комісій. Повідомлення надсилається загальним відділом селищної ради за вказівкою голови постійної комісії на електронну пошту депутата або смс-повідомленням, оскільки останнім не надано доказів отримання вказівок уповноваженою особою селищної ради від голови постійної комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту з приводу необхідності повідомлень членів комісії про її майбутнє засідання.

Так, згідно п. 9 розділу II Положення про постійні комісії Народицької селищної ради VIII скликання, затвердженого рішенням Народицької селищної ради від 11.12.2020 року № 13 члени постійної комісії особисто повідомляються про час та місце проведення засідань комісій. Повідомлення надсилається загальним відділом селищної ради за вказівкою голови постійної комісії на електронну пошту депутата або смс-повідомленням.

Абз. 1 ч. 2 Розділу IIIІ Положення передбачено, що голова постійної комісії скликає і веде засідання комісії.

Відповідно до ч. 4 Розділу III Положення - голова комісії несе персональну відповідальність за дотримання процедури скликання засідань постійної комісії.

Аналіз вказаних правових норм дає підстави для висновку, що особою, яка контролює та несе відповідальність за скликання постійної комісії, в тому числі повідомлення членів комісії про майбутнє засідання, є голова постійної комісії.

При цьому, як підставно зазначено апелянтом, п.9 розділу II Положення спрямований виключно на "розвантаження" робочого графіку голови постійної комісії. Іншими словами, голові постійної комісії, надається можливість делегувати власні обов`язки щодо повідомлення членів комісії, загальному відділу Народицької селищної ради, в наказному порядку.

В той же час, вищезазначене делегування обов`язків, не позбавляє голову постійної комісії права здійснювати особисте повідомлення членів комісії про майбутнє засідання, що підтверджується як ч. 8 ст. 47 Закону, абз. 1 ч. 2, ч. 4 Розділу III Положення, так і тим, що загальний відділ не здійснює будь-яке погодження вказівок голови постійної комісії, а лише реалізовує їх виключне та беззастережне виконання.

Отже, голова постійної комісії ОСОБА_5 , отримавши 28.10.2021 від ОСОБА_3 депутатське подання та особисто зателефонувавши усім членам постійної комісії для повідомлення про майбутнє засідання комісії 29.10.2021, не порушила норм закону.

Відповідно до ч. 9 ст. 47 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" засідання постійної комісії скликається в міру необхідності і є правомочним, якщо в ньому бере участь не менш як половина від загального складу комісії.

Згідно рішення № 12 від 11.12.2021 року Народицької селищною радою було вирішено затвердити склад постійних комісій Народицької селищної ради, зокрема, склад комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту у наступному вигляді: ОСОБА_5 - голова комісії; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 (7 осіб).

Як вбачається з протоколу засідання постійної комісії з гуманітарних питань, питань депутатської етики та регламенту Народицької селищної ради, на засіданні постійної комісії від 29.10.2021 перебувало 5 членів комісії, що спростовує висновки суду першої інстанції в тій частині, що члени лічильної комісії не були повідомлені про засідання комісії.

Що стосується обставин, викладених у пояснювальній записці до проекту рішення селищної ради "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень голови Народицької селищної ради ОСОБА_1 " депутата ОСОБА_3 , які на його думку є вагомою підставою для висловлення недовіри селищному голові, суд першої інстанції вказав на те, що факт наявності будь-якого правопорушення потребує доведення у встановленому законодавством порядку. Разом з тим, у матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які рішення судів, які набули чинності, про визнання неправомірними дій сільського голови ОСОБА_1 , а також фактів порушень Конституції та законів України. Крім того, не надано будь-яких висновків перевірок контролюючих органів, які б вказували на порушення в діяльності позивача, в тому числі, які призвели до завдання матеріальних збитків.

Водночас, колегія суддів звертає увагу, що прийняття рішення про дострокове припинення повноважень селищного голови відноситься до виключних повноважень саме селищної ради. Конституційне призначення місцевого самоврядування полягає у праві територіальних громад як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування (ради та їх виконавчі органи) самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Рішення ради по дострокове припинення повноважень голови селищної ради може бути предметом судового оскарження, проте лише в частині дотримання визначеної законодавством процедури його прийняття. Суд не може здійснювати власну оцінку роботи голови селищної ради, а також не може будь-яким чином переоцінювати позицію депутатів ради, які висловились за таке припинення повноважень.

Слід зазначити, що сесія селищної ради була повноважною, рішення про дострокове припинення повноважень голови прийнято більшістю голосів, що відповідає вимогам про необхідність голосування двома третинами загальної кількості депутатів для прийняття рішення.

Селищний голова перш за все є посадовою особою самої ради, їй підзвітна та перед нею відповідальна за організацію роботи ради. З огляду на те, що більш ніж 2/3 від загального складу депутатів селищної ради у визначений законом спосіб висловились про неналежне виконання своїх зобов`язань позивачем, то прийняття депутатами рішення про дострокове припинення його повноважень є цілком обґрунтованим, оскільки продовження виконання своїх обов`язків селищним головою в такому випадку суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до ст. 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - сільських, селищних, міських рад, так і сільських, селищних міських голів. Орган місцевого самоврядування в межах закону має повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери його компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу. Проведення пленарного засідання сесії ради було вчинено з дотриманням, зокрема, принципу колегіальності. Принцип колегіальності є одним із основних принципів місцевого самоврядування в Україні, який означає таку організацію і діяльність відповідного колективного органу, коли до його складу входить відповідне число осіб, вибраних персонально у встановленому законом порядку, а питання, що належить до компетенції колегіального органу, вирішують більшістю голосів на засадах колективного, вільного та ділового обговорення. Сесії рад, які є організаційно-правовою формою діяльності рад, дають можливість обраним депутатам на базі широкої колегіальності обговорювати і вирішувати всі важливі питання, що входять до їх компетенції. Колегіальність передбачає не лише право, а й обов`язок депутатів активно брати участь у роботі ради та її органів, до яких вони вибрані.

Представник відповідача, окрім іншого, просив суд звернути увагу на те, що при прийнятті оскаржуваного рішення не було допущено суттєвих процедурних порушень, які б мали вирішальне значення та мають наслідком безумовну необхідність скасування прийнятого рішення.

Так, Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року у справі №1640/3394/18 вказав, що певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися, наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення. Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод оцінки справедливості процесу в цілому не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий. При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого. Інакше кажучи, за принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

При цьому, у даній справі, Верховний Суд зазначив, що міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень, і при їх здійсненні є відповідальним перед відповідною радою. При цьому, саме довіра є базовим принципом (передумовою) правової природи таких взаємовідносин.

Аналогічного висновок висловлений Верховним Суду у постанові від 22.10.2019 у справі №817/451/18.

Стосовно посилань позивача на рішення Житомирського адміністративного суду, яким ОСОБА_3 відмовлено у задоволенні позову про визнання неправомірними рішення Народицької селищної ради № 5 від 11.12.2020 "Про утворення виконавчого комітету, визначення його чисельності" як на обставину, яка свідчить про відсутність підстав для внесення подання про недовіру останній, як селищному голові, то колегія суддів вважає такі безпідставними, оскільки як вбачається з протоколу 12 сесії 8 скликання Народицької селищної ради та пояснювальної записки до проекту рішення «Про висловлення недовіри та досторокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 », недотримання вимог закону при прийнятті рішення № 5 від 11.12.2020 було лише одним із питань, що слугували підставою для прийняття рішення про висловлення недовіри ОСОБА_1 .

За таких обставин, враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення 12 сесії VІІI скликання Народицької селищної ради від 29.10.2021 №393 "Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Народицького селищного голови ОСОБА_1 " та розпорядження Народицької селищної ради від 01.11.2021 №182-К "Про звільнення ОСОБА_1 " прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору не в повному обсязі встановив фактичні обставини справи та не надав їм належної правової оцінки, а доводи апеляційної скарги відповідача спростовують висновки суду першої інстанції та дають правові підстави для скасування оскаржуваного судового рішення.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення зокрема є, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що необхідно скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Народицької селищної ради задовольнити повністю.

Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 17 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Народицької селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення і розпорядження, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 , відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 04 жовтня 2022 року.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Сторчак В. Ю. Смілянець Е. С.