Справа № 120/18118/21-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

05 жовтня 2022 р. Справа № 120/18118/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Ю.М., розглянувши в письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ВОВК, відповідач).

За змістом позовних вимог позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо звуження розмірів сум складових грошового забезпечення ОСОБА_1 за відомостями довідки №ХЛ58847 від 25.06.2021 та станом на 05.03.2019, обчислених у відповідності з положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- зобов`язати ВОВК здійснити переобчислення розмірів сум складових грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019, з врахуванням розмірів збільшених сум посадового окладу, окладу за звання та надбавки за вислугу років, оформлених відомостями довідки №ХЛ58847 від 19.05.2020 за рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 11.01.2020 за справою №120/3549/19-а та з врахуванням розмірів державної гарантії індексації доходів громадян в складі розмірів державних соціальних стандартів станом на 05.03.2019 (мінімального прожиткового мінімуму доходу громадян або розміру не менш 50% мінімальної заробітної плати), визначених Законом України від 23.11.2018 № 2629-VIII «Про державний бюджет України на 2019 рік» та норм приміток Додатків 1-14 до неї, множених на відповідні тарифні коефіцієнти за положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим обчисленням та зазначенням відомостей про розміри сум за щомісячними додатковими видами грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у відсотках від розмірів основних видів грошового забезпечення, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.04.2019 основного розміру пенсії.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25.05.2021 у справі №120/2361/21-а ІНФОРМАЦІЯ_3 видав довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 від 25.06.2021 №ХЛ58847. Водночас, ОСОБА_1 зазначає, що розміри посадового окладу, окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років стали меншими, ніж у довідці, виданій ІНФОРМАЦІЯ_4 про розмір його грошового забезпечення станом на 01.03.2018 від 19.05.2020 №ХЛ58847. При цьому, позивач посилається на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 11.01.2020 у справі №120/3549/19-а, яке, на його думку, має преюдиціальне значення, тому мала бути враховане при формуванні довідки про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019.

Окрім того, позивач зазначає, що ст. 18 Закону № 2017-ІІІ визначено, що до інших Державних гарантій відноситься індексація доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін. Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.2011 №2011-XII грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Позивач звертає увагу суду на те, що грошове забезпечення військовослужбовця в сумах, яке обчислено за нормами державних соціальних стандартів, автоматично позбавляє право на перерахунок в уповноважених силових структурах з застосуванням індексації доходів населення (індексу споживчих цін) в зв`язку з підвищенням такого грошового забезпечення. Такі дії законодавця були закладені в «Пакет законодавчих ініціатив» перед прийняттям Постанови від 30.08.2017 №704 та встановлювали, що Урядом запропонована та залучена «базова величина розрахунку» (норма соціального стандарту) яка буде мінятися від прожиткового мінімуму (мінімальної заробітної плати) з включенням в таку норму індексу споживчих цін (індексації доходів населення).

Частина 7 статті 17 Закону №2017-ІІІ передбачає, що основні державні соціальні гарантії, які є основним джерелом існування, не можуть бути нижчими від прожиткового мінімуму, встановленого законом. Як зазначає позивач, це пов`язує та дає юридичну відповідь на те, чому законодавець заклав визначально в пункт 4 та примітки Додатків Постанови №704 одночасно норми статей 6 та 17 Закону №2017-ІІІ, а саме що мінімальна заробітна плата є основною державною соціальною гарантією, а мінімальний прожитковий мінімум - базовою. При прийнятті рішень про розмір таких гарантій, законодавець визначив що основна гарантія за списком статті 17 Закону №2017-ІІІ не може бути нижче базової гарантії.

З огляду на вищезазначене, ОСОБА_1 вважає, що основною гарантією, яку визначив зі списку статті 17 Закону №2017-ІІІ законодавець для пункту та приміток Постанови №704 є мінімальна заробітна плата, а базова вказана як страховий чинник при зменшенні розміру такої основної гарантії (її розміру).

На переконання позивача, дії відповідача щодо звуження розмірів складових його грошового забезпечення є протиправними, а тому звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалою від 15.12.2021 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Даною ухвалою також встановлено сторонам строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення.

31.12.2021 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач позовні вимоги заперечує у повному обсязі та зазначає, що За загальним правилом дії норм права у часі, у зв`язку з набранням чинності Законом від 06.12.2016 №1774-VIII, яким установлено розрахункову величину для визначення посадових окладів, заробітної плати працівників та інших виплат і заборонено застосовувати мінімальну заробітну плату після набрання чинності цим Законом, положення приміток Додатку 1, 14 Постанови №704 щодо обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням у процентному співвідношенні до мінімальної заробітної плати застосування не підлягають. Висновок щодо не застосування мінімальної заробітної плати при визначенні посадових окладів викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.12.2019 по справі №240/4946/18.

При цьому, представник відповідача вказує, що колізія, яка призвела до порушення принципу правової визначеності, Постановою від 28.10.2020 №1038 була усунута та підтвердила правильність чинення розрахунку посадових окладів та окладів за військовим званням.

Окрім того, 31.12.2021 представником відповідача подано клопотання про заміну сторони відповідача правонаступником.

04.01.2022 до суду подано відповідь на відзив, у якій ОСОБА_1 заперечує аргументи представника відповідача та, зокрема, вказує, що доводи ІНФОРМАЦІЯ_5 щодо не застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини при розрахунку розмірів грошового забезпечення станом на 05.03.2019 є безпідставними та не базуються на нормах законодавства.

Ухвалою суду від 17.01.2022 вирішено задовольнити клопотання про заміну відповідача правонаступником та в порядку процесуального правонаступництва замінити ІНФОРМАЦІЯ_3 на його правонаступника ІНФОРМАЦІЯ_6 (далі ІНФОРМАЦІЯ_7 ).

Ухвалою суду від 29.03.2022 вирішено зупинити провадження у цій справі до припинення (скасування) воєнного стану або ж виключення ІНФОРМАЦІЯ_1 з числа військових формувань, що переведені на воєнний стан.

23.09.2022 надійшло клопотання позивача про поновлення провадження у справі. Окрім того, за змістом такого клопотання ОСОБА_1 просить врахувати правові висновки Верховного Суду викладені у постановах від 02.08.2022 у справі №440/4317/21 та від 12.09.2022 у справі №500/1813/21.

Ухвалою від 03.10.2022 вищезазначене клопотання ОСОБА_1 задоволено та поновлено провадження у справі №120/18118/21-а.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності встановив, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Вінницькій області та отримує пенсію призначену відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб".

На виконання постанови Кабінету Міністрів України Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб №103 від 21.02.2018 ІНФОРМАЦІЯ_4 складено та направлено до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницької області довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, яка містила наступні складові: посадовий оклад, оклад за військовим званням та надбавка за вислугу років.

Не погоджуючись з діями відповідача щодо обчислення розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01.01.2018, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, позивач оскаржив їх до суду.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 11.01.2020 у справі № 120/3549/19-а адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо обчислення розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01 січня 2018 року. Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_3 оформити та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, виходячи із 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01 січня 2018 року.

На виконання вищезазначеного рішення суду ІНФОРМАЦІЯ_4 видано довідку від 19.05.2020 №ХЛ58847, у якій зазначено наступні складові грошового забезпечення:

- посадовий оклад 3870,00 грн.,

- оклад за військовим званням (капітан) 1340,00 грн.,

- надбавка за вислугу років (45%) 2344,50 грн.

Всього 7554,50.

У подальшому, на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25.05.2021 у справі №120/2361/21-а, ІНФОРМАЦІЯ_7 підготував та надав до ГУ ПФУ у Вінницькій області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019 від 25.06.2021 №ХЛ58847, у якій зазначено наступні складові грошового забезпечення:

- посадовий оклад 3660,00 грн.,

- оклад за військовим званням (капітан) 1270,00 грн.,

- надбавка за вислугу років (45%) 2218,50 грн.,

- надбавка за особливості проходження служби (65%) 4646,53 грн.,

- надбавка за таємність (10%) 366,00 грн.,

- надбавка за класну кваліфікацію (7%) 256,20 грн.,

- премія (77%) 2818,20 грн.

Всього 15235,43 грн.

Не погоджуючи із розмірами складових грошового забезпечення, зазначених у довідці від 25.06.2021 №ХЛ58847, ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою від 16.06.2021, у якій, зокрема, просив на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25.05.2021 у справі №120/2361/21-а провести переобчислення складових довідки та скласти довідку з грошовим забезпеченням станом на 05.03.2019 з врахуванням правових висновків рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 11.02.2020 по справі №120/3549/19-а та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.05.2020 з врахуванням попереднє обчислених розмірів грошового забезпечення до 05.03.2019 за відомостями Довідки від 22.05.2020 та розмірів за Постановою КМУ від 30.08.2017 №704.

Листом від 12.10.2021 №9/13/5722 ІНФОРМАЦІЯ_7 повідомив, що на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 11.01.2020 у справі № 120/3549/19-а ІНФОРМАЦІЯ_4 складено та направлено до ГУ ПФУ у Вінницькій області довідку про розмір його грошового забезпечення для перерахунку пенсії, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01.01.2018. При цьому, вимог щодо порядку обчислення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням у подальшому вищезгадане рішення суду не містить.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 25.05.2021 № 120/2361/21-а зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_8 підготувати та направити до ГУ ПФУ у Вінницькій області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019 у відповідності до вимог статей 43,63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови КМУ від 30.08.2017 № 704 із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії.

Відповідач у листі зазначив, що пунктом 4 Постанови № 704 передбачено наступне: установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт. Крім того, згідно з п. 3 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 № 1774-VIII, який набрав чинності з 01.01.2017, мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Враховуючи вищевикладене, ІНФОРМАЦІЯ_7 вважає, що немає підстав складати та направляти до ГУ ПФУ у Вінницькій області іншу довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 .

Позивач з такими доводами відповідача не погоджується та вважає, що ІНФОРМАЦІЯ_7 у довідці від 25.06.2021 №ХЛ58847 протиправно звужено розміри складових його грошового забезпечення, у порівнянні з довідкою від 19.05.2020 №ХЛ58847, тому звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив із такого.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема, Закон України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб" (далі - Закон №2262-ХІІ).

Згідно із частиною третьою статті 43 Закону №2262-ХІІ, пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Частинами першою, другою статті 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 (далі - Порядок № 45).

Пунктом 1 Порядку № 45 визначено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб», є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, або введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведеного на підставі рішення Кабінету Міністрів України, оскільки саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри грошового забезпечення для такого перерахунку. Перерахунок пенсії здійснюється головними управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу, з якого пенсіонер звільнився зі служби, відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці.

30.08.2017 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», якою збільшено розмір грошового забезпечення військовослужбовців.

Відповідно до пункту 10 Постанови № 704, ця постанова набирає чинності з 01 березня 2018 року.

Постановою № 704, зокрема, затверджено: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови № 704 у редакції, чинній на момент прийняття постанови, визначено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

У свою чергу, у пункті 1 приміток додатку 1 до постанови № 704 закріплено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

У примітці додатку 14 Постанови № 704 визначено, що оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

З 24.02.2018 набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова № 103), якою пункт 4 Постанови № 704 викладено в новій редакції, яка передбачає, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що розміри його посадового окладу, окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років, зазначені в довідці ІНФОРМАЦІЯ_5 від 25.06.2021 №ХЛ58847 зменшились, оскільки відповідачем при формуванні та видачі оновленої довідки не враховано, що розрахунковою величиною є саме мінімальна заробітна плата, а не прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений станом на 01.01.2018.

За змістом позовної заяви ОСОБА_1 наводить розрахунок складових свого грошового забезпечення станом на 05.03.2019, зокрема, вказує, що розмір посадового окладу повинен становити 4339,92 грн. (з округленням 4340 грн.) та розмір окладу за військовим званням 1502,28 грн. (із округленням 1500 грн).

При здійсненні такого розрахунку, позивачем застосовано як розрахункову величину 50% мінімальної заробітної плати станом на 01.01.2019, визначеної Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік».

Відтак, в межах даної справи спірним є питання щодо застосування в якості розрахункової величини розміру 50% мінімальної заробітної плати, визначеної станом на 01.01.2019, чи прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що питання щодо визначення розрахункової величини (прожитковий мінімум для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018 чи мінімальна заробітна плата) для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу було розглянуто Верховним Судом, зокрема, у постанові від 08.06.2022 у справі №1.380.2019.004323.

Так, Верховний Суд зазначив, що станом на час прийняття постанови № 704, пункт 4 зазначеної постанови передбачав, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

У свою чергу додатки 1, 12, 13, 14 до пункту 4 Постанови № 704 містять примітки, у яких в якості розрахункової величини зазначений розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

У додатках 1 та 14 до Постанови № 704 у вигляді таблиці зазначені відповідні тарифні коефіцієнти. Вказані додатки також мають примітки пояснювального характеру. Зокрема, у цих примітках наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосовується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.

Тобто вказані додатки до пункту 4 Постанови № 704 дублювали положення пункту 4 постанови № 704 в частині зазначення розрахункової величини - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

У подальшому Постановою № 103 внесено зміни до Постанови № 704 та пункт 4 викладено в новій редакції, а саме: виключено вимогу щодо обрахування посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями виходячи із розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)», вказавши цю розрахункову величину як «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року».

Однак зміст приміток до додатків 1 та 14 до Постанови № 704 не було приведено у відповідність з нормою пункту 4 цієї постанови.

Проте неприведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови № 704 у відповідність до змін, що були внесені в пункт 4 цієї ж постанови, не може бути підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням з використанням у якості розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)».

При цьому, вказані недоліки були виправлені постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2020 № 1038, яка застосовується з 01.10.2020.

Так, примітки до додатка 1 викладено в такій редакції:

«1. Посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень.

2. Посадові оклади осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу встановлюються за 1 - 12 розрядами.

Посадові оклади за окремими посадами осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу понад 12 тарифний розряд визначаються керівниками державних органів».

Примітки до додатка 14 викладено в такій редакції:

«1. Оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10,00 гривень.

2. Виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями «генерал-полковник», які присвоєні до 1 жовтня 2020 року, зберігається за ними у розмірах, встановлених законодавством.

3. Виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями «старший прапорщик», «старший мічман», «прапорщик», «мічман», «старшина», «головний корабельний старшина», які присвоєні до 1 жовтня 2020 р., зберігається за ними до завершення проведення переатестації у розмірах, встановлених законодавством».

Разом з цим, Верховний Суд зазначив, що примітки за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 № 870 були затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі - Правила № 870), які визначають загальні підходи до підготовки проєктів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.

За змістом пункту 20 вказаних Правил у структурі проєкту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

Положеннями пункту 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

Тобто, примітка до нормативно-правового акта носить інформаційний характер та не може містити норм права.

Крім того пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 № 1774-VІІІ, який набрав чинності 01.01.2017, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Оскільки норма пункту 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 № 1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 постанови № 704, суд не вбачає правових підстав для обчислення грошового забезпечення із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що згідно з Постановою № 704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.

Зазначені висновки узгоджуються з позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 11.02.2021 у справі № 200/3757/20-а у справі № 240/11952/19, від 14.04.2021 у справі № 240/12309/20 та від 10.09.2021 у справі № 480/5496/20.

Отже, відповідачем не допущено протиправних дій щодо звуження розмірів сум складових грошового забезпечення позивача, зазначених у довідці від 25.06.2021 №ХЛ58847, адже підстави для видачі оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень Постанови № 704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу років, визначених шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1-14 до Постанови № 704, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.04.2019 відсутні.

З приводу посилання позивача на правові висновки Верховного Суду викладені у постановах від 02.08.2022 у справі №440/4317/21 та від 12.09.2022 у справі №500/1813/21, слід зазначити, що поза увагу позивача залишились пункти 41-43 вищезазначених постанов, якими визначено, що: «При цьому колегія суддів зазначає, що пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України від 23.11.2018 № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» було установлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня 2018 року.

У свою чергу, Закон України від 14.11.2019 № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (далі - Закон № 294-IX) та Закон № 1082-IX таких застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення, зокрема грошового забезпечення, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2018 року на 2020 та 2021 роки, відповідно, не містять.

Тобто, положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704, прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року до 01.01.2020 - набрання чинності Законом № 294-IX не входили в суперечність із актом вищої юридичної сили».

Окрім того, у пункті 62 Верховний Суд зазначив, що саме з 01.01.2020 положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, тобто до 01.01.2020 відсутні підстави для застосування як розрахункової величини прожиткового мінімуму станом на 1 січня календарного року.

Відтак, за результатом розгляду справ №440/4317/21 та №500/1813/21, суд касаційної інстанції дійшов висновку про визнати протиправними дії щодо відмови у підготовці та наданні до пенсійного органу довідки про розмір грошового забезпечення, виходячи із розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ«Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ«Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для перерахунку із 01 лютого 2020 року основного розміру пенсії.

Отже, правовідносини у справах №440/4317/21, №500/1813/21 не є тотожними за своїм змістом до обставин, встановлених в межах даної справи, тому не підлягають прямому застосуванню у спосіб, визначений позивачем.

Окрім того, суд вважає безпідставними доводи сторони позивача щодо преюдиціального значення рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 11.01.2020 у справі №120/3549/19-а для спірних правовідносин, які є предметом розгляду в межах цієї справи. Адже в межах справи №120/3549/19-а спірним було питання щодо застосування розрахункової величини (50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01 січня 2018 року) для перерахунку пенсії з 01.01.2018, у свою чергу, у справі №120/18118/21-а судом досліджувалось питання визначення розміру складових грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019, тобто в межах інших часових рамок.

Щодо позовних вимог в частині врахування розмірів державної гарантії індексації доходів громадян в складі розмірів державних соціальних стандартів станом на 05.03.2019, суд зазначає таке.

Статтею 18 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» визначено, що законами України з метою надання соціальної підтримки населенню України в цілому та окремим категоріям громадян встановлюються державні гарантії, зокрема, щодо індексації доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін.

Державні соціальні гарантії є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (частина друга статті 19 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії»).

Статтею 9 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» передбачено, що грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України регульовано Законом України «Про індексацію грошових доходів населення».

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» у разі виникнення обставин, передбачених ст. 4 цього Закону, у встановленому законом порядку здійснюється перегляд розмірів: заробітної плати; пенсій; державної соціальної допомоги; стипендій, що виплачуються студентам державних та комунальних вищих навчальних закладів. Перегляд зазначених у частині першій цієї статті гарантій здійснюється у розмірах, що визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.

За змістом ст. 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсотка. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Із наведеного вище слідує, що індексація має спеціальний статус виплати з боку держави у формі відшкодування знецінення грошових доходів громадян, зокрема, пенсії, стипендії; оплати праці (грошового забезпечення), які мають систематичний характер, а тому, індексація є невід`ємною складовою частиною сум, для розрахунку пенсії військовослужбовцям.

Отже, враховуючи, що індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців для розрахунку пенсії за вислугу років, що забезпечує дотримання пенсійних прав осіб, звільнених з військової служби, як складової конституційного права на соціальний захист.

Питання включення до складу грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, отриманої індексації грошового забезпечення, не було предметом розгляду Великою Палатою Верховного Суду у справі № 522/2738/17.

З цього приводу суд звертає увагу, що слід розрізняти спірні питання щодо врахування індексації грошового забезпечення особи при обчисленні пенсії (ст. 43 Закону № 2262-ХІІ ) та її подальшому перерахунку (ст. 63 Закону № 2262-ХІІ).

Вирішуючи питання здійснення перерахунку пенсії військовослужбовцям слід враховувати, що спірні правовідносини врегульовані спеціальними законодавчими актами, а саме Законом № 2262-ХІІ, яким передбачено порядок обчислення (призначення, перерахунку) пенсій військовослужбовцям, та Законом № 2011-ХІІ, яким безпосередньо визначені види (складові) грошового забезпечення військовослужбовців.

Втім, наведені законодавчі акти не містять положень щодо віднесення індексації грошового забезпечення до видів грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, з огляду на що при вирішенні цього питання слід субсидіарно застосовувати положення спеціальних законів щодо механізму проведення індексації, її мети та правової природи (суті), зокрема Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» № 2017-ІІІ, Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» № 1282-ХІІ, та Порядку № 1078.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 43 Закону № 2262-ХІІ пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Також, відповідно до висновків Верховного Суду, сформованих у постанові від 03.04.2019 у справі № 638/9697/17, територіальні органи Пенсійного фонду України при обрахуванні пенсії особам, які мають право на неї відповідно до Закону № 2262-ХІІ, повинні враховувати індексацію грошового забезпечення, яка нараховувалася за час служби перед звільненням.

Натомість, порядок здійснення перерахунку пенсій військовослужбовців, у тому числі колишніх працівників поліції, врегульовано ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" та Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45.

Відповідно до ч. 3 ст. 63 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.

Згідно зі ст. 51 Закону України № 2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

В той же час, у рішенні Конституційного Суду України від 13.05.2015 № 4-рп/2015 у справі № 1-9/2015 Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення першого речення ч. 3 ст. 63 Закону № 2262-ХІІ необхідно розуміти так, що до встановлених виключно законами України нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, на підставі введення яких усі призначені за цим законом пенсії підлягають перерахунку, належать лише надбавки, доплати, підвищення.

Таким чином, індексація грошового забезпечення не підлягає врахуванню при перерахунку пенсії на підставі ч. 3 ст. 63 Закону № 2262-ХІІ.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 64 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ призначені військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей пенсії підвищуються відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення».

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії.

Статтею 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» визначено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення визначає Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078.

Згідно з п. 2 цього Порядку № 1078 індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема, пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, державної допомоги та компенсаційних виплат, крім тих, які зазначені у пункті 3 цього Порядку), щомісячне довічне грошове утримання, що виплачується замість пенсії.

Відповідно до абз. 3 п. 4 Порядку № 1078, у межах прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, індексуються пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, державної допомоги та компенсаційних виплат), щомісячне довічне грошове утримання, що виплачуються замість пенсії, щомісячна грошова сума, що компенсує відповідну частину втраченого заробітку потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання (з урахуванням виплат на необхідний догляд за потерпілим), щомісячна страхова виплата особам, які перебували на утриманні потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, суми відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також суми, що виплачуються особам, які мають право на відшкодування шкоди у разі втрати годувальника.

Згідно з п. 5 Порядку № 1078 у разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків. Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.

Правове регулювання виплати індексації визначає умови (коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації), з настанням яких виникає право на щомісячне отримання суми індексації до настання обставин, за яких виплата розрахованої суми індексації припиняється до повторного настання обставин, які обумовлюють повторне виникнення права на отримання індексації.

Відповідно до п.п. 1-3 п. 5 Порядку № 1078 у разі підвищення тарифних ставок (окладів), стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначених у пункті 2 цього Порядку, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.

Сума індексації у місяці підвищення грошових доходів, зазначених у абзаці першому цього пункту, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалася у місяці підвищення доходу.

Виходячи з наведеного, оскільки право на перерахунок пенсії виникає з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії, що в розумінні Порядку № 1078 є базовим при проведенні індексації, тому розмір підвищеного грошового забезпечення у жодному випадку не підлягає індексації на момент його застосування для перерахунку пенсії.

Пенсія, яку позивач отримує, є об`єктом індексації, яка має нараховуватись щомісячно, за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив встановлений поріг індексації, у частині, що дорівнює прожитковому мінімуму, встановленому для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що саме проведення індексації призначеної (перерахованої) позивачу пенсії (з урахуванням надбавок, доплат та підвищень) є встановленим, у тому числі Законом України «Про індексацію грошових доходів населення», механізмом підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг, реалізація якого дає підстави стверджувати про дотримання державних гарантій, спрямованих на підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін, у розумінні Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії».

Відтак, за сукупністю вищезазначених обставин, позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

За приписами вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, про відсутність підстав для задоволення даного адміністративного позову.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог судові витрати відповідно до статті 139 КАС України розподілу не підлягають

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_6 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ).
Рішення суду у повному обсязі складено: 05.10.2022.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна