Справа № 320/11052/21
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Ганечко О.М., Кузьменка В.В.,

за участю секретаря Шляги А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу селянського (фермерського) господарства «Мотузко» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 20.12.2021 у справі за адміністративним позовом селянського (фермерського) господарства «Мотузко» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Селянське (фермерське) господарство «Мотузко» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.12.2020 № 2284583/31265024 про відмову в реєстрації податкової накладної селянського (фермерського) господарства «Мотузко» № 2 від 15.11.2020;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області зареєструвати податкову накладну селянського (фермерського) господарства «Мотузко» № 2 від 15.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних за датою її подання;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.12.2020 № 2284584/31265024 про відмову в реєстрації податкової накладної селянського (фермерського) господарства «Мотузко» № 3 від 17.11.2020;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області зареєструвати податкову накладну селянського (фермерського) господарства «Мотузко» № 3 від 17.11.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних за датою її подання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.12.2021 клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволено; позовну заяву селянського (фермерського) господарства "Мотузко" до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою селянське (фермерське) господарство «Мотузко» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену ухвалу суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та постановити нову ухвалу, якою направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Мотивами оскаржуваної ухвали є те, що позивач, без обґрунтування належним чином причин поважності неприбуття, неодноразово не з`являвся у судові засідання, а тому позовну заяву необхідно залишити без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Колегія суддів не погоджується з мотивами та висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.09.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

В подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.10.2021 здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено судове засідання на 15.11.2021.

Дана ухвала про призначення судового засідання 08.11.2021 надіслана селянському (фермерському) господарству «Мотузко» на електронну адресу: , яка зазначена Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області у своєму відзиві на позовну заяву.

В судове засідання, призначене на 15.11.2021, позивач не прибув, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд першої інстанції протокольною ухвалою зафіксував першу неявку позивача, в наступне судове засідання визнав явку обов`язковою та наступне судове засідання призначив на 29.11.2021.

Повістку про виклик позивача в судове засідання на 29.11.2021 судом першої інстанції надіслано селянському (фермерському) господарству «Мотузко» на електронну адресу: .

В судове засідання, призначене на 29.11.2021, позивач не прибув, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд першої інстанції протокольною ухвалою зафіксував повторну неявку позивача, в наступне судове засідання визнав явку обов`язковою та наступне судове засідання призначив на 20.12.2021.

Повістку про виклик позивача в судове засідання на 20.12.2021 судом першої інстанції надіслано селянському (фермерському) господарству «Мотузко» на електронну адресу: .

В судове засідання, призначене на 20.12.2021, позивач не прибув, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд першої інстанції протокольною ухвалою зафіксував третю неявку позивача.

Зважаючи на неявку представника позивача у судове засідання 15.11.2021, 29.11.2021 та 20.12.2021 без повідомлення про її причини, звертаючи увагу на визнання судом такої неявки неповажною, з огляду на відсутність клопотання про розгляд справи без участі представника, суд першої інстанції зауважив про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України.

Однак, колегія суддів вважає такі висновки передчасними та помилковими, з огляду на таке.

За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема, верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі (пункти 1-4).

Згідно з положеннями статті 8, частини 1 статті 9 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (частина 1 статті 11 КАС України).

Відповідно до частини 1 пунктів 2, 3 частини 3 статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи мають право, в тому числі: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частина 3 статті 124 КАС України передбачає, що судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Згідно частини 2 статті 129 КАС України учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

За змістом частини другої статті 307 КАС України про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром. При цьому, текст повістки надсилається судом учаснику судового процесу електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку тільки за наявності відповідної письмової заяви цього учасника судового процесу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 805/590/17-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що наслідки повторної неявки позивача у судове засідання у вигляді залишення позову без розгляду, можна застосовувати лише у випадку належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази надсилання позивачу або його представнику повідомлення про розгляд справи 15.11.2021, 29.11.2021 та 20.12.2021 шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром та відповідні докази отримання такого повідомлення.

Водночас, наявні у матеріалах справи докази направлення певних документів на адресу електронної пошти, не є доказами належного повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, оскільки позивач або його представник, не мають (не зазначено) офіційної електронної адреси та не подавали письмову заяву про здійснення повідомлення шляхом надіслання тексту повістки електронною поштою. Більше того, в позовній заяві та долучених до неї додатках селянським (фермерським) господарством «Мотузко» взагалі не зазначається будь якої адреси електронної пошти. Окрім того, колегія суддів звертає увагу, що матеріали справи взагалі не містять доказів формування повісток позивачу на 15.11.2021 та 20.12.2021.

Мотиви суду першої інстанції про те, що секретарем судового засідання було повідомлено позивача про судові засідання шляхом надсилання повісток на адресу яка зазначена позивачем в позовній заяві (09264, Київська область, Кагарлицький р-н., с. Шубівка, вул. Фалкова, буд. 97) суперечать наявним в матеріалах справи документам.

Отже, позивача не було належним чином повідомлено про розгляд справи 15.11.2021, 29.11.2021 та 20.12.2021, а тому підстави для застосування судом першої інстанції 20.12.2021 пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України та залишення позову без розгляду були відсутні.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що постановлення ухвали про залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України можливе виключно за сукупності наступних умов: позивач повторно не прибув у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причини або не повідомив про причини неявки; позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи; позивачем не подано заяву про розгляд справи за його відсутності; неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Відсутність хоча б однієї з вказаних ознак виключає залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верхового Суду від 27.02.2020 у справі № 500/184/19, від 25.09.2019 у справі № 815/1394/18 та від 19.09.2018 по справі № 826/10538/17.

Колегія суддів звертає увагу, що зміст оскаржуваної ухвали вказує на те, що у ній відсутні мотиви про те, що неявка позивача перешкоджає подальшому розгляду справи.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що в оскаржуваній ухвалі відсутні всі передбачені КАС України передумови для залишення позовної заяви без розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верхового Суду від 11.09.2018 у справі № 805/3837/17-а.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що нерозгляд даної справи по суті позовних вимог створює штучні перешкоди для позивача стосовно його доступу до правосуддя для захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Крім цього, у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Отже, залишення позовної заяви без розгляду без додержання певного порядку, який надає особі можливість надати додаткові докази, за правовими нормами адміністративного судочинства, свідчить про однозначне порушення права на доступ до правосуддя та про неналежний судовий захист.

На підставі викладеного, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що право на доступ до правосуддя випливає із принципу міжнародного права, який забороняє відмову у правосудді, та є одним з найважливіших елементів права на судовий захист.

Доводам представника відповідачів про те, що позовна заява селянського (фермерського) господарства «Мотузко» є такою, що подана з порушенням строку звернення до суду, визначеного ч. 3 ст. 122 КАС України, а тому судом першої інстанції вірно була залишена позовна заява без розгляду, колегією суддів не може бути надана оцінка, оскільки підставою для прийняття оскаржуваної ухвали була повторна неявка позивача у судове засідання (пункт 4 частини 1 статті 240 КАС України), а не порушення позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Апелянт надав до суду належні докази, які підтверджують факт протиправності рішення суду першої інстанції.

В свою чергу, відповідно до п. 4 ч. ст. 320 КАС України неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, є підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 312, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу селянського (фермерського) господарства «Мотузко» задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 20.12.2021 скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.

Повний текст постанови виготовлений 03.10.2022.