Справа № 240/41106/21
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 106030000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі: судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, зобов`язання здійснити нарахування та виплату середнього заробітку і моральної шкоди,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №696-к від 22.10.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_2 " та наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №759-к від 15.11.2021 "Про визначення дати звільнення та розрахунок";
- поновити ОСОБА_2 на посаді начальника відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області з 15.11.2021;
- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області здійснити нарахування та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 15.11.2021 по день ухвалення рішення у цій справі;
В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що зміст оскаржуваного наказу, про притягнення його до відповідальності, не є конкретизований, зокрема з його змісту не можна встановити час, місце, спосіб та обставини вчинення дисциплінарного проступку. У нього не відбиралося пояснень з приводу можливого вчинення проступку, разом з тим на час проведення перевірки, комісія не врахувала його доповідну записку про відсутність доступу до мережі Інтернет. Протягом 2021 Відділ не забезпечувався канцелярськими товарами, а тому на думку позивача, вказані факти унеможливлюють повноцінне виконання покладених обов`язків, а тому можливе несвоєчасне виконання наказів, розпорядження, розгляд звернення.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду справу в порядку статей 30, 35 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області подано відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив та пояснив, що на підставі зібраних документів та матеріалів, Дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 25.08.2021 року № 71 «Про проведення перевірки» та наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 26.08.2021 року № 72 «Про внесення змін до наказу Головного управління від 25.08.2021 № 72» створена комісія для здійснення перевірки роботи Відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області за 2020-2021 роки щодо дотримання вимог чинного законодавства відповідно до покладених на відділ завдань, організації діяльності та виконання посадових обов`язків працівниками відділу. Комісією здійснено перевірку роботи Відділу за 2020-2021 роки щодо дотримання вимог чинного законодавства відповідно до покладених на відділ завдань, організації діяльності та виконання посадових обов`язків працівниками відділу, в результаті чого встановлені порушення, про що складено Акт від 24.09.2021.
Наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 22 жовтня 2021року № 696-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 » містить конкретне посилання на статтю 65 Закону України «Про державну службу», із зазначенням конкретного пункту частини другої цієї статті та виду дисциплінарного проступку, а саме пункт 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 з 2010 працював на різних посадах Управління Держкомзему в м. Житомирі, з червня 2017 року переведений на посаду начальника відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.
Наказом №696-к від 22.10.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 » звільнено позивача з посади начальника відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області згідно пункту 1 частини другої статті 65, частини 5 статті 66, пункту 6, пункту 4 частини першої статті 83, пункту 4 частини першої статті 87, частини 5 статті 87 Закону України «Про державну службу».
Наказом №759-к від 15.11.2021 «Про визначення дати звільнення та розрахунку з ОСОБА_1 » яким днем звільнення з посади начальника Відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області вважати 15 листопада 2021 року.
Вважаючи оскаржуваний наказ протиправним, позивач звернувся з даним позов до суду.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, суд зазначає наступне.
Стаття 8 Конституції України встановлює, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закон та інші нормативно правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Конституція України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення (частини перша, шоста статті 43 Конституції України).
Правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України від 10.12.2015 №889-VIII "Про державну службу" (далі Закон №889-VIII).
Згідно з частиною першою статті 5 Закону №889-VIII відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
Частиною 1 статті 21 Закону № 889-VIII визначено, що вступ на державну службу здійснюється шляхом призначення громадянина України на посаду державної служби за результатами конкурсу.
У ч.1 ст.83 Закону № 889-VIII наведені підстави припинення державної служби.
Зокрема, державна служба припиняється: 1) у разі втрати права на державну службу або його обмеження (стаття 84 цього Закону); 2) у разі закінчення строку призначення на посаду державної служби (стаття 85 цього Закону); 3) за ініціативою державного службовця або за угодою сторін (стаття 86 цього Закону); 4) за ініціативою суб`єкта призначення (статті 87, 87-1 цього Закону); 5) у разі настання обставин, що склалися незалежно від волі сторін (стаття 88 цього Закону); 6) у разі незгоди державного службовця на проходження державної служби у зв`язку із зміною її істотних умов (стаття 43 цього Закону); 7) у разі досягнення державним службовцем 65-річного віку, якщо інше не передбачено законом; 8) у разі застосування заборони, передбаченої Законом України "Про очищення влади"; 9) з підстав, передбачених контрактом про проходження державної служби (у разі укладення) (стаття 881 цього Закону).
Згідно з статтею 64 цього Закону, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Статтею 65 Закону передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарними проступками є:
1) порушення Присяги державного службовця;
2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;
3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;
4) дії, що шкодять авторитету державної служби;
5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;
6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;
7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;
Пункт 7 частини другої статті 65 із змінами, внесеними згідно із Законом № 720-IX від 17.06.2020\
8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;
9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;
10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;
11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;
12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;
13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;
14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення.
Відповідно до частини 5 статті 66 цього Закону, звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.
Відповідно до частини першої і другої статті 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Частиною другою статті 77 цього Закону передбачено, що у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Вимагає зазначення у рішенні виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації.
Пунктом 4 частини першої 87 Закону України «Про державну службу» передбачено, що підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.
Як вбачається із наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 22 жовтня 2021року № 696-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 » воно містить конкретне посилання на статтю 65 Закону України «Про державну службу», із зазначення конкретного пункту частини другої цієї статті та виду дисциплінарного проступку, а саме пункт 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
Також, в оскаржуваному наказі зазначено суть вчиненого порушення, а саме порушення Присяги державного службовця. Окрім того у наказі від 22 жовтня 2021 року № 696-к зазначена підстава прийняття такого наказу, а саме подання Дисциплінарної комісії у якому встановлено порушення в частині організації роботи з документами та контролю за їх виконанням, надання витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, надання викопіювань та інформаційних довідок Відділом у Черняхівському районі при наданні дозволів на розроблення документації із землеустрою із земель сільськогосподарського призначення державної власності, ведення Державного земельного кадастру, зберігання документів, які надходять до Державного фонду на місцевому рівні.
Таким чином, суд не погоджується із доводами позивача, що оскаржуваний наказ не є конкретизованим, так як Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області дотрималося всіх вимог чинного законодавства та належним чином обгрунтувало наказ від 22 жовтня 2021року № 696-к.
Щодо посилання позивача на відсутність його на засіданні Дисциплінарної комісії, що позбавило його надати обругрунтовані пояснення по суті дисциплінарної справи, суд зауважує, що у матеріалах дисциплінарної справи наявне повідомлення від 06.10.2021 №83ДП, яким запрошено ОСОБА_1 на засідання дисциплінарної комісії та в подальшому складений акт про ненадання пояснень та відсутність державного службовця, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, таким чином позивач був повідомлений про проведення засідання, а його не явка не перешкоджала розгляду.
Доводи позивача в частині не повідомлення його про зміст акту перевірки та неможливості надати пояснення, спростовуються актом «про відмову засвідчення підписом факту ознайомлення з наказами від 25.08.2021 №71 та від 26.08.2021 №72». Окремим дорученням ОСОБА_1 було зобов`язано, надати пояснення щодо відсутності його в Головному управлінні 01.10.2021 в 15.00 згідно Телефонограми-виклику. Позивача викликали 01.10.2021 в 15.00 саме для надання поснень щодо складеного акту про результати перевірки відділу у Черняхівському районі. Також Головним управлінням 01.10.2021 року складено акт про відсутність ОСОБА_1 у зазначений час та повне ігнорування керівництва та телефонних дзвінків .
Позивач, наголошує про відсутність порушень виявлених комісією, але вказане спростовується актом перевірки у якому вони виявлені та зафіксовані.
ОСОБА_1 звертає увагу суду на те, що недоліки зафісковані в акті є не суттєві та усунуті, але, жодних доказів усунення виявлених порушених до матеріалів справи долучено не було. У відзиві представник відповідача вказав, що з усього переліку порушень було усунено тільки в частині маркування двох заяв при тому, що вказане порушення, усував державний кадастровий реєстратор ОСОБА_3 .
Доводи позивача в частині належного виконання свої обов`язків спростовуються наказами про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а саме Наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №589-к від 24.09.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді оголошення догани" та наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №665-к від 18.10.2021 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " у виді оголошення догани, про які зазначено в характеристиці та в поданні дисциплінарної комісії, а також в довідці про відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень.
Щодо посилання ОСОБА_1 на доповідну записку від 21.09.2021 за № 2013/3-21-0.36 про відсутність доступу до мережі Інтернет та незабезпечення відділу канцелярськими товарами, то суд приходить до висновку, що комісія стосовно перевірки відділу у Черняхівському районі утворена 25.08.2021 року, позивач майже через місяць відповідно після створення комісії повідомив про факти неналежного забезпечення відділу.
Тобто, за перевіряємий період жодних доповідних та службових записок від позивача стосовно матеріального забезпечення не надходило.
За приписами статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання […] подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. […] подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIIІ дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Статтею 74 цього Закону №889-VIII визначені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення. Так, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи встановлені обставини, суд вважає позовні вимоги необгрунтованими, а тому не вбачає підстав для їх задоволення.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова