Справа № 520/19290/21
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 р. Справа № 520/19290/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бершова Г.Є.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2022, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., м. Харків, по справі № 520/19290/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк"

до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України , Державної податкової служби України

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк" (далі за текстом позивач, заявник, платник, Товариство, ТОВ) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Державної податкової служби України, в якому просить суд про:

1) визнання протиправними та скасування рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийняті комісією з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України від 30.06.2021 №2810793/43621798, від 30.06.2021 №2810790/43621798, від 30.06.2021 №2810791/43621798, від 30.06.2021 №28107893/43621798, від 30.06.2021 №2810792/43621798 про відмову у реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.05.2021 №10 до податкової накладної №1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 №4, від 06.05.2021 №8 до податкової накладної №89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 №6 до податкової накладної №52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 №7 до податкової накладної №145 від 22.04.2021;

2) зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових розрахунки коригування кількісних і вартісних показників в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.05.2021 №10 до податкової накладної №1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 №4, від 06.05.2021 №8 до податкової накладної №89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 №6 до податкової накладної №52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 №7 до податкової накладної №145 від 22.04.2021, складені Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк".

Аргументуючи ці вимоги зазначив, що спірні розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних були оформлені правильно. Всі необхідні пояснення з приводу обставин проведення господарських операцій були надані контролюючому органу після зупинення реєстрації розрахунків коригувань. Наголошував, що контролюючий орган не мав підстав для прийняття рішень про відмову у реєстрації розрахунків коригувань.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2022 по справі № 520/19290/21 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк" - задовольнити.

Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління ДПС України у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, від 30.06.2021 №2810793/43621798, від 30.06.2021 №2810790/43621798, від 30.06.2021 №2810791/43621798, від 30.06.2021 №28107893/43621798, від 30.06.2021 №2810792/43621798 про відмову у реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021.

Зобов`язано Державну податкову службу України здійснити реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, складені Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк", розрахунки коригування кількісних і вартісних показників в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.05.2021 №10 до податкової накладної №1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 №4, від 06.05.2021 №8 до податкової накладної №89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 №6 до податкової накладної №52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 №7 до податкової накладної №145 від 22.04.2021.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк" витрати по оплаті судового збору у розмірі 11350 (одинадцять тисяч триста п`ятдесят гривень) 00 коп.

Головне управління Державної податкової служби у Харківській області, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушенням судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2022 по справі № 520/19290/21 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, посилаючись на положення Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок № 1165), Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 (далі Порядок № 520), вказав на наявність підстав для відмови у реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки за результатами опрацювання копій первинних документів, поданих позивачем до розрахунків коригування від 06.05.2021 №10 до податкової накладної №1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 №4, від 06.05.2021 №8 до податкової накладної №89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 №6 до податкової накладної №52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 №7 до податкової накладної №145 від 22.04.2021 на повернення товару встановлено неподання останнім копій банківських виписок та первинних документів на придбання товару.

Представник позивача правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до ч. 3 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач юридичною особою приватного права, набув правового статусу платника податку на додану вартість.

19.02.2021 заявником у якості постачальника з ПП "Волинь Торг Галичина" (у якості покупця) було укладено договір поставки № 21/01/19, предметом якого є постачання товару, а саме: молочної продукції та іншої продукції в асортименті.

Між сторонами вказаного договору було складено видаткові накладні №156 від 01.03.2021 на суму 73290,94 грн, у тому числі ПДВ 12215,16 грн; №191 від 11.03.2021 на суму 47695,75 грн, у тому числі ПДВ 7949,29 грн; №243 від 25.03.2021 на суму 54743,87 грн, у тому числі ПДВ 9123,98 грн; №356 від 12.04.2021 на суму 79803,83 грн, у тому числі ПДВ 13300,00 грн №424 від 22.04.2021 на суму 121248,66 грн, у тому числі ПДВ 20208,12 грн; товарно-транспортні накладні №Р155 від 01.03.2021, №Р191 від 11.03.2021, №Р243 від 25.03.2021, №Р356 від 12.04.2021, №Р424 від 22.04.2021.

Сплату за поставлений товар підтверджено копіями виписок з банку по особовому рахунку заявника.

За твердженням позивача, вказана молочна продукція була придбана у ТОВ «Харківський молочний завод» за договором поставки №20/08/04 від 04.08.2020, що узгоджується з відомостями видаткових накладних №1452 від 01.03.2021, №1797 від 11.03.2021, №2181 від 25.03.2021, №23780 від 12.04.2021, №3020 від 22.04.2021.

На дату виникнення податкових зобов`язань з постачання ПП "Волинь Торг Галичина" молочних продуктів заявником складено податкові накладні №1 від 01.03.2021 на суму 73290,94 грн, у тому числі ПДВ 12215,16 грн; №4 від 11.03.2021 на суму 47695,75 грн, у тому числі ПДВ 7949,29 грн; №89 від 25.03.2021 на суму 54743,87 грн, у тому числі ПДВ 9123,98 грн; №52 від 12.04.2021 на суму 79803,83 грн., у тому числі ПДВ 13300,00 грн; №145 від 22.04.2021 на суму 121248,66 грн, у тому числі ПДВ 20208,12 грн.

Засобами телекомунікаційного зв`язку заявник направив вказані податкові накладні для реєстрації в Реєстрі, які були прийняті до реєстрації та зареєстровані.

Ці обставини підтверджені матеріалами справи, Головним управлінням та ДПС України не спростовані.

У подальшому за твердженням платника настала подія повернення частини товару контрагентом-покупцем.

На підтвердження факту повернення товару заявником подані до суду накладну на повернення постачальнику продукції №60 від 06.05.2021 на суму 12098,51 грн (у т.ч. ПДВ 2016,41 грн).

Позивачем було складено розрахунки коригування кількісних і вартісних показників в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.05.2021 №10 до податкової накладної №1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 №4, від 06.05.2021 №8 до податкової накладної №89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 №6 до податкової накладної №52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 №7 до податкової накладної №145 від 22.04.2021, якими показники вказаних накладних коригувалися на господарську операцію з постачання товару ПП "Волинь Торг Галичина" на суму коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту: - 2016,41 грн.

Засобами телекомунікаційного зв`язку заявник направив спірні розрахунки коригувань до податкових накладних для реєстрації в Реєстрі.

Спірні розрахунки коригувань були прийняті до Реєстру 31.05.2021, але із зупиненням процедури реєстрації.

Заявником до контролюючого органу було подано повідомлення від 23.06.2021р. про надання пояснень та копії документів, у тому числі, договору поставки, видаткових накладних, товарно-транспортних накладних, накладної на повернення.

Відповідачами ані у ході вчинення волевиявлення з приводу реєстрації розрахунків коригувань в Реєстрі, ані під час розгляду справи судом реальності та достовірності цих подій не спростовано, необґрунтованості твердження заявника шляхом подання відповідних доказів не доведено.

Проте, 30.06.2020 рішеннями ГУ ДПС у Харківській області в особі Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову у такій реєстрації (далі за текстом - Комісія регіонального рівня) № 2810793/43621798, № 2810790/43621798, № 2810791/43621798, № 28107893/43621798, № 2810792/43621798 у реєстрації спірних розрахунків коригувань в Реєстрі було відмовлено.

З вказаних рішень вбачається, що, фактичною підставою для вчинення відмови контролюючим органом в особі Комісії Головного управління обрані мотиви ненадання платником первинних документів: первинних документів щодо постачання /придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Вважаючи вказані рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області неправомірним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваних рішень, як таких, що прийнято відповідачем без урахування всіх обставин справи та відсутності підстав для відмови у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування кількісних і вартісних показників, оскільки у позивача були наявні всі, передбачені чинним законодавством документи, необхідні для складання вказаних розрахунків коригування до податкових накладних.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом п.п. "б" п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) (далі по тексту - ПК України) об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 ст. 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Абзацами першим, другим п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі за текстом - Порядок № 1246).

Зокрема, п. 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної та/або розрахунку коригування на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів зазначає, що обставини зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування обов`язково підлягають дослідженню, оскільки є юридично значимими та такими, що тягнуть за собою прийняття в подальшому рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування або відмову у реєстрації на підставі витребуваних документів у платника податку за результатами зупинення реєстрації.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, яка набула чинності з 01.02.2020 (далі по тексту - Порядок № 1165).

За визначенням п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до п. 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (пункт 8 Порядку №1165).

Відповідно до п. 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з п. 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами розгляду розрахунків коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021 контролюючим органом через Автоматизовану систему "Єдине вікно подання електронних документів" ДПС України," направлено позивачу квитанції, у яких, серед іншого, зазначено: "Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Сума компенсації вартості товару/послуги 0403 (0404, 0405, 0406 в залежності від виду молочного продукту) , зазначеного у розрахунку корегування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Критерії ризиковості здійснення операцій визначені у Додатку № 3 до Порядку № 1165.

Відповідно до п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

Аналіз п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку (пп. 2 п. 11 Порядку № 1165).

Так, з досліджених колегією суддів квитанцій про зупинення реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021 встановлено відсутність будь-яких розрахунків, що не відповідає вимогам пп.2 п. 11 Порядку № 1165. Також в квитанції не наведено переліку документів, які слід подати до контролюючого органу.

Відповідно до п. 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з вимогами п. 9, 10 та 11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до п. 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення Комісії державної податкової служби повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації розрахунку коригування.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на виконання вимог контролюючого органу, викладених у квитанції щодо зупинення реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021, позивачем до ГУ ДПС у Харківській області були надіслано повідомлення про надання пояснень та копії документів щодо спірного розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено.

З урахуванням того, що розрахунки коригування стосувалися повернення від ПП "Волинь Торг Галичина" товарів, які раніше були реалізовані позивачем на користь ПП "Волинь Торг Галичина", платником податків було надіслано до податкового органу пояснення та пакет документів, а саме: договір поставки № 21/01/19, видаткові накладні, накладні на повернення та товарно-транспортні накладні.

При цьому, слід зазначити, що подані позивачем для реєстрації розрахунку коригування документи не мають дефекту форми, змісту або походження, які в силу частини другої статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність", пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року № 88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, та підтверджують факт здійснення господарських операцій.

Посилання відповідача в оскаржуваному рішенні на відсутність первинних документів про придбання товарів, колегія суддів вважає необґрунтованим з огляду на те, що подання до відповідача розрахунків коригування було обумовлено операцією з повернення позивачу товару від його контрагента, який раніше цей товар у позивача придбав, при цьому, питання щодо походження товару у позивача при його первинному продажі у податкового органу не виникало. При цьому відповідач не надає жодних доказів відмови у реєстрації первинних податкових накладних № 1 від 01.03.2021, від 11.03.2021 № 4, № 89 від 25.03.2021, № 52 від 12.04.2021, № 145 від 22.04.2021.

Крім того, з наданих квитанції про зупинення реєстрації спірних розрахунків коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021, спірних рішень ГУ ДПС у Харківській області №2810793/43621798, №2810790/43621798, №2810791/43621798, №28107893/43621798, №2810792/43621798 та апеляційної скарги неможливо встановити, яким чином ГУ ДПС у Харківській області дійшло висновку про те, що у спірній операції позивач та/або його контрагент відповідає п.5 критеріїв ризиковості здійснення операцій.

При цьому, колегія суддів зауважує, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судому своїх рішеннях, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18, від 21 травня 2019 року у справі № 0940/1240/18, 20.08.2019 у справі №2540/3009/18

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.18 у справі №822/1817/18, від 02.04.19 у справі № 822/1878/18.

Натомість, в квитанціях щодо зупинення реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021 не наведено чіткого визначення мотивів зупинення Комісією ГУ ДПС у Харківській області реєстрації вказаних розрахунків коригування, вичерпного переліку документів, який необхідно надати, що свідчить про необґрунтованість та невмотивованість такого рішення, оскільки позивач не міг передбачити відсутність яких саме документів може слугувати підставою для відмови в реєстрації відповідних розрахунків коригування.

Водночас, позивачем своєчасно, за встановленою формою та в повному обсязі, відповідно до приписів пункту 5 Порядку № 520 та п.п. 201.16 ст. 201 ПК України подано до ГУ ДПС у Харківській області інформацію та документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію спірних розрахунків коригування.

Слід зауважити, що виконання завдань адміністративного судочинства залежить від встановлення адміністративним судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 75 КАС України).

Приписи статті 76 КАС України встановлюють, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що право платника довести обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, не обмежене поданням виключно тих доказів, що надавалися ним контролюючому органу. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.

Крім цього, вимоги частини четвертої статті 9 КАС України зобов`язують суд до активної ролі в судовому процесі, в тому числі до офіційного з`ясування всіх обставин справи і у відповідних випадках до витребування тих доказів, яких, на думку суду, не вистачає для належного встановлення обставин у справі, що розглядається.

Подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 806/434/16, від 18 листопада 2019 року у справі № 815/1088/15, від 31 березня 2020 року у справі № 140/10/19, від 21 травня 2020 року у справі №560/391/19.

За таких обставин, необхідно надати оцінку усім документам, наданим позивачем до матеріалів справи, в тому числі тим документам, що не були надані до контролюючого органу, однак у своїй сукупності підтверджують реальний характер господарських операцій позивача.

Колегія суддів зауважує, що в силу ч. 2 ст. 2 КАС України будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

ГУ ДПС у Харківській області у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021, складеного позивачем у ЄРПН.

Суд вважає за доцільне наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини можуть бути підтверджені, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень "суб`єктивізує" акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Суд також звертає увагу на те, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування.

Зупинення реєстрації розрахунку коригування не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 10.04.2020 у справі № 819/330/18.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів вважає, що Комісія ГУ ДПС у Харківській області при прийнятті рішень про відмову в реєстрації розрахунків коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021, діяла необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мали значення для прийняття таких рішень, не на підставі та не у спосіб, що передбачені Податковим кодексом України, без дотримання вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому наявні підстави для визнання їх протиправним та скасування.

Як встановлено пунктами 19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Зважаючи на те, що підставою для відмови в реєстрації розрахунків коригування контролюючим органом обрано лише відповідність цих накладних критеріям ризиковості здійснення операцій, що не знайшло свого підтвердження у ході судового розгляду справи, колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунки коригування кількісних і вартісних показників від 06.05.2021 №10 до податкової накладної № 1 від 01.03.2021, від 06.05.2021 №9 до податкової накладної від 11.03.2021 № 4, від 06.05.2021 № 8 до податкової накладної № 89 від 25.03.2021, від 06.05.2021 № 6 до податкової накладної № 52 від 12.04.2021, від 06.05.2021 № 7 до податкової накладної № 145 від 22.04.2021, поданий на реєстрацію Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "КрафтМілк" в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За визначенням, наведеним у ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2022 по справі № 520/19290/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Г.Є. Бершов
Судді В.В. Катунов І.М. Ральченко