Справа № 420/6520/22
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 420/6520/22

адміністративне провадження № К/990/25693/22

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Блажівської Н.Є.,

перевіривши касаційну скаргу Фермерського господарства «Хліб-Тарутине» на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Фермерського господарства «Хліб-Тарутине» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС в Одеській області, комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області, третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «Луї Дрейфус Компані Україна», про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Фермерське господарство «Хліб-Тарутине» звернулося до суду з адміністративним позовом, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення від 15 лютого 2022 року №3806557/25427627, №3806558/25427627 та №3806559/25427627 про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати ДПС України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН датою їх фактичного подання, скасування рішення про відповідність ФГ «Хліб-Тарутине» критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов`язання Головне управління ДПС в Одеській області, ДПС України виключити ФГ «Хліб-Тарутине» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

8 серпня 2022 року Фермерське господарство «Хліб-Тарутине» подало до суду заяву про витребування доказів, в якій просило витребувати у відповідачів рішення щодо відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, яке слугувало передумовою для відмови в реєстрації податкових накладних в ЄРПН, а також документи, які стали підставою прийняття вказаного рішення.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2022 року відмовлено в задоволенні клопотання ФГ «Хліб-Тарутине» про витребування доказів.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, позивачем подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не правильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу від 10 серпня 2022 року та задовольнити подане ним клопотання про витребування доказів.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2022 рок закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фермерського господарства «Хліб-Тарутине» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2022 року.

22 вересня 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Фермерського господарства «Хліб-Тарутине» на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2022 року, у якій скаржник просить скасувати оскаржуване рішення та направити справу до суду апеляційної інстанції.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за цією касаційною скаргою суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Перевіркою змісту поданої у цій справі касаційної скарги встановлено, що у ній не викладені передбачені частиною четвертою статті 328 КАС України підстави для оскарження ухвали про закриття апеляційного провадження.

Натомість у касаційній скарзі викладено обставини справи з абстрактним зазначенням незгоди з судовими рішеннями та загальним посиланням на норми, що не є належним правовим обґрунтуванням підстав для касаційного оскарження процесуальної ухвали, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.

В цілому доводи зводяться до опису встановлених судами у цій справі обставин та їх переоцінки, що виходить за межі повноважень касаційного суду.

Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Доводів (з належним їх обґрунтуванням) про неправильне застосування або порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, та яких саме, касаційна скарга не містить.

Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму процесуального права порушено судами першої та (або) апеляційної інстанцій, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, щодо форми і змісту касаційної скарги. Частиною першою статті 45 КАС України регламентовано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Приведення касаційної скарги у відповідність з вимогами КАС України в частині належного викладення підстав для касаційного оскарження судових рішень є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями.

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За таких обставин, касаційна скарга підлягає поверненню як така, що не містить підстави оскарження судових рішень в касаційному порядку.

Одночасно суд роз`яснює, що повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо буде усунено обставини, які зумовили її повернення.

Враховуючи викладене та керуючись статтею 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Фермерського господарства «Хліб-Тарутине» на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом Фермерського господарства «Хліб-Тарутине» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС в Одеській області, комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області, третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «Луї Дрейфус Компані Україна», про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Блажівська