Справа № 366/1615/22
Суддя: Гончарук О. П.
Дата ухвалення: 2022-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №366/1615/22
Провадження №2-а/366/12/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

4 жовтня 2022 року смт.Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Гончарук О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 160, 161 КАС України матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне стягнення,

ВСТАНОВИВ:

3 жовтня 2022 року до Іванківського районного суду Київської області надійшов вказаний адміністративний позов.

Перевіривши матеріалами адміністративного позову, суд вважає за необхідним залишити його без руху з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач, звертаючись до суду із адміністративним позовом, як на підставу про звільнення його від сплати судового збору посилається на положення статті 288 КУпАП якою передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Відповідно до висновку про застосування норм права, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі

№ 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Водночас, у вказаному висновку зазначено, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивач за подання до суду позовної заяви (адміністративного позову) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення має сплатити судовий збір.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік об`єктів справляння судового збору. Зокрема, відповідно до частини першої цієї статті, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви. Винятки з цього правила встановлені у частині другій цієї статті, у якій відсутня вказівка, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено перелік осіб, що під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, при цьому відсутня норма про звільнення від сплати судового збору особи, яка подала до суду позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2 481,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір - 0,4 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 992,40 гривні та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 160, 161КАС України, які мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення заяви.

Крім цього, згідно висновку Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеному у постанові від 17 вересня 2020 року у справі № 742/2298/17 (адміністративне провадження № К/9901/4436/17), при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений такі стягнення накладати. Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Відповідно до пункту другого частини п`ятої статті 162 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов ОСОБА_1 без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у цій ухвалі шляхом надання квитанції (оригінал) про сплату судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» та визначення належного відповідача у справі.

Керуючись статтями 2-5 Закону України «Про судовий збір», статтями 161, 169, 286КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне стягнення залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу що у разі не виконання у встановлений строк відповідно до ухвали суду він не виконає зазначені вимоги, то на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Гончарук