Справа № 580/3385/22
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 року справа № 580/3385/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду адміністративну справу за позовом комунального підприємства «Водо-канал» Черкаської області до управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут» про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось комунальне підприємство «Водо-канал» Черкаської області (далі - позивач) з позовом до управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області (далі відповідач 1), Північного офісу Держаудитслужби (далі відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут», в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 08.02.2022 за результатом моніторингу процедури закупівлі позивача, предмет закупівлі за кодом ДК «Єдиний закупівельний словник» 021:2015 код 09310000-5 Електрична енергія (Універсальна послуга) за переговорною процедурою в частині неправомірного обрання та застосування процедури закупівлі та ініціювання перед контрагентом розірвання договору відповідно до положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний висновок відповідача від 08.02.2022 в частині неправомірного обрання та застосування процедури закупівлі, ініціювання перед контрагентом розірвання договору відповідно до положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, на думку позивача є протиправним та підлягає до скасування, оскільки переговорна процедура закупівлі електричної енергії (універсальна послуга) розпочата у зв`язку з відповідністю позивача, як замовника, критерію «малого непобутового споживача», а товариство з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут» є єдиним постачальником універсальної послуги на території Черкаської області. Вищенаведені обставини підтверджують відсутність будь-якої конкуренції на відповідному ринку електричної енергії, альтернативні постачальники електричної енергії відсутні. Також позивачем вказано, що наслідки розірвання договору є неспівмірними з виявленими порушеннями.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 30.09.2022 залучено Північний офіс Держаудитслужби в якості другого відповідача в адміністративній справі.

Відповідач 1 у визначений судом строк відзив на позов не подав.

Відповідач 2 позов не визнав, надав до суду письмовий відзив, в якому зазначив, що здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, у т.ч. електричної енергії споживачами, які є замовниками, має здійснюватися за основною процедурою закупівлі відкритими торгами. Переговорна процедура застосовується як виняток у вичерпному переліку випадків. Станом на 30.11.2018 нові ліцензії на постачання електричної енергії споживачу отримало 224 суб`єкти господарювання, місцем провадження діяльності електропостачальника є територія України. У 2022 році здійснення закупівлі електричної енергії як товару споживачами, які є замовниками, має здійснюватися за основною процедурою закупівлі відкриті торги, однак у порушення вищезазначеного порядку позивачем здійснено закупівлю електричної енергії шляхом переговорної процедури її закупівлі (універсальна послуга). Отже відповідач 2 вважає, що висновок про результати моніторингу закупівлі від 08.02.2022 складено відповідно до вимог ч.ч. 6, 7 ст. 8 Закону України від 25.12.2015 №922 «Про публічні закупівлі». На підставі вищевикладених обставин відповідач вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Третя особа подала до суду письмові пояснення на позов, у яких зазначила, що переговорна процедура закупівлі електричної енергії (універсальна послуга) розпочата у зв`язку з відповідністю замовника критерію малого непобутового споживача. Також вказано, що третя особа є єдиним постачальником універсальної послуги на території Черкаської області, що підтверджує відсутність будь-якої конкуренції на відповідному ринку, альтернативні постачальники електричної енергії відсутні. Наголошено, що подібні висновки про право проведення переговорної процедури малими непобутовими споживачами, викладені у постановах Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05.08.2021 у справі №600/523/21 (ЄДРСР 98798707) від 22.09.2021 у справі №120/1006/21-а (ЄДРСР 100123419), П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2021 у справі №400/2755/20 (ЄДРСР 100652793), Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2020 у справі №260/404/20 (ЄДРСР 92267211) та аналогічні у рішеннях судів першої інстанції.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої він вважає, що доводи відповідача, які викладені у відзиві є необґрунтованими, а позов таким, що підлягає до повного задоволення.

Відповідачем 2 подано до суду заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої він вважає, що доводи позивача, які викладені у відповіді на відзив є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає до задоволення

Дослідивши подані до суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області здійснено моніторинг закупівлі комунальним підприємством «Водо-канал» Черкаської області предмету закупівлі: « 09310000-5 Електрична енергія «Універсальна послуга», (ID: UA-2022-01-06-002072-c)».

За наслідками проведеного моніторингу закупівлі управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 08.02.2022, яким встановлено, що позивачем, як замовником, не обґрунтовано наявність умов для застосування переговорної процедури закупівлі та протиправно застосовано переговорну процедуру закупівлі товару «Електрична енергія (Універсальна послуга)», без проведення відкритих торгів.

З огляду на встановлені порушення вимог законодавства у сфері закупівель, управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області вищезазначеним висновком зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема, шляхом ініціювання перед контрагентом розірвання відповідно до положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, надалі не допускати таких порушень, та потягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано, що відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Державна аудиторська служба України здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно із статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.

Частиною сьомою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до частин першої та другої статті 13 згаданого Закону закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.

Згідно із пунктом 18 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Умови застосування переговорної процедури закупівлі визначені в статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, частиною першою статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі, якщо роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання за наявності одного з таких випадків: предмет закупівлі полягає у створенні або придбанні витвору мистецтва або художнього виконання; укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу; відсутність конкуренції з технічних причин, яка має бути документально підтверджена замовником; існує необхідність захисту прав інтелектуальної власності; укладення договору з постачальником «останньої надії» на постачання електричної енергії або природного газу.

Згідно із частинами четвертою-п`ятою статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю. Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.

Із матеріалів справи судом встановлено, що комунальним підприємством «Водо-канал» Черкаської області при закупівлі електричної енергії (універсальна послуга) застосовано переговорну процедуру, оскільки ТОВ «Черкасиенергозбут» на території об`єктів позивача у Черкаській області - є єдиним постачальником відповідної послуги.

Статтею 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу (п. 30); постачальник універсальної послуги - визначений відповідно до цього Закону електропостачальник, який виконує зобов`язання щодо надання універсальної послуги (п. 67); універсальна послуга - постачання електричної енергії побутовим та малим непобутовим споживачам, що гарантує їхні права бути забезпеченими електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до цього Закону, на всій території України (п. 93).

Відповідно до пункту 93 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» універсальна послуга постачання електричної енергії побутовим та малим непобутовим споживачам, що гарантує їхні права бути забезпеченими електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до цього Закону, на всій території України.

Згідно із пунктом 42 частини першої статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» малий непобутовий споживач - споживач, який не є побутовим споживачем і купує електричну енергію для власного споживання, електроустановки якого приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 50 кВт.

Судом із матеріалів справи встановлено, що відповідно до паспорту точок розподілу електричної енергії об`єктів споживача (додаток №2 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 28.12.2018 №250), комунальне підприємство «Водо-канал» Черкаської області має 10 об`єктів та 10 точок вимірювання, жодна із яких не перевищує 50 кВт, тому КП «Водо-канал» Черкаської області відповідає критеріям «малого непобутового споживача».

Таким чином, у розумінні Закону України «Про ринок електричної енергії», комунальне підприємство «Водо-канал» Черкаської області відноситься до малих непобутових споживачів та має право бути забезпеченим електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до статті 63 Закону України «Про ринок електричної енергії», а саме на умовах універсальної послуги.

Згідно Переліку постачальників універсальних послуг на закріпленій території, затвердженого постановою НКРЕКП від 26.10.2018 №1268 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо передачі даних побутових та малих не побутових споживачів постачальнику електричної енергії, на якого відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» покладається виконання функції універсальної послуги на закріпленій території», ТОВ «Черкасиенергозбут» визначене єдиним постачальником універсальних послуг на території Черкаської області.

Отже, електричну енергію на умовах універсальної послуги на території Черкаської області може бути надано лише одним суб`єктом господарювання постачальником універсальних послуг, а саме ТОВ «Черкасиенергозбут».

Доводи відповідача 2 про те, що ТОВ «Черкасиенергозбут» відсутнє у переліку природних монополій, а тому на території Черкаської області існує конкуренція на ринку постачання електричної енергії, що підтверджується фактами видачі ліцензій на постачання електричної енергії з іншим постачальникам електричної енергії не приймається судом до уваги, оскільки за змістом Закону України «Про ринок електричної енергії», електрична енергія може виступати в якості окремого товару або в якості універсальної послуги, однак у випадку закупівлі електричної енергії як універсальної послуги, що і має місце в даному спорі, замовник має право укласти відповідний договір лише з постачальником універсальної послуги, навіть якщо існують інші постачальники електричної енергії, які не мають статусу постачальника універсальної послуги.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність у комунального підприємства «Водо-канал» Черкаської області правових підстав для застосування ним переговорної процедури та дійшов висновку про можливість закупівлі електричної енергії у єдиного постачальника універсальної послуги на території Черкаської області ТОВ «Черкасиенергозбут», що не суперечить приписам Закону України «Про ринок електричної енергії».

Крім того, безпідставним є послання відповідача 2 на передчасність застосування КП «Водо-канал» Черкаської області переговорної процедури без проведення відкритих торгів, оскільки норми чинного законодавства за даних обставин не вимагають проведення відкритих торгів перед застосуванням переговорної процедури.

У зв`язку із встановленими вище обставинами суд дійшов висновку визнати протиправним та скасувати висновок управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 08.02.2022 за результатом моніторингу процедури закупівлі позивача, предмет закупівлі за кодом ДК «Єдиний закупівельний словник» 021:2015 код 09310000-5 Електрична енергія (Універсальна послуга).

Щодо правомірності обраного відповідачем 1 виду усунення порушення вимог закону, то суд зазначає наступне.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 10 Закону №2939-ХІІ передбачено право органу державного фінансового контролю порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Обираючи такий спосіб усунення порушень відповідач має керуватись, по-перше, метою вказаного Закону, за змістом якої наведений нормативний акт спрямований на забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції та, по-друге, принципами закупівель, вказаними у ч. 1 ст. 5 Закону №922-VIII: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У цивільному праві України існує поділ правочинів на дійсні та недійсні. Останні поділяються на нікчемні та оспорювані.

Частина друга ст. 215 ЦК України визначає, якщо недійсність правочину встановлена законом, він є недійсним (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин згідно з ч.3 вказаної статті може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Тобто, оспорити дійсність правочину можуть не лише його сторони, а й треті заінтересовані особи, посилаючись у підставах на вимоги закону.

Випадки нікчемності договору про закупівлю вказані в ч. 1 ст. 43 Закону №922-VIII: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Отже, в усіх інших випадках невідповідності вимогам закону договір може бути оспорений в суді.

Підстави для зміни або розірвання договору вказані в ст.651 ЦК України, зокрема, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

На переконання суду, відповідач не виконав передбаченого підпунктом 3 п.3 Положення №43 основного свого завдання здійснення фінансового контролю саме спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового та результативного використання та збереження активів та досягнення економії коштів, адже у Висновку не проаналізував наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції з результатами аналізу інших питань, щодо яких зазначив про відсутність порушень закону про закупівлі та без обґрунтування підстав для розірвання укладеного договору.

Критерій пропорційності передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе індивідуальний і надмірний тягар. При цьому, з питань оцінки пропорційності ЄСПЛ, як і з питань наявності суспільного, публічного інтересу, визнає за державою досить широку сферу розсуду, за винятком випадків, коли такий розсуд не ґрунтується на розумних підставах.

Не відповідає критерію пропорційності вимога розірвати договір, який виконується сторонами, оскільки може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований у Висновку спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації третьої особи, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Зазначений підхід та висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені у постанові від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.

Відповідач 1 не надав належних і допустимих доказів, які би свідчили про правомірність прийнятого ним рішення про зобов`язання позивача вжити заходів щодо розірвання укладеного договору публічної закупівлі.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 14, 139, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 08.02.2022 за результатом моніторингу процедури закупівлі позивача, предмет закупівлі за кодом ДК «Єдиний закупівельний словник» 021:2015 код 09310000-5 Електрична енергія (Універсальна послуга) за переговорною процедурою в частині неправомірного обрання та застосування процедури закупівлі та ініціювання перед контрагентом розірвання договору відповідно до положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби на користь комунального підприємства «Водо-канал» Черкаської області сплачений судовий збір у сумі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ