Справа № 340/6803/21
Суддя: Прокопчук Т.С.
Дата ухвалення: 2022-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 вересня 2022 року м. Дніпросправа № 340/6803/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Прокопчук Т.С. (доповідач),

суддів: Кругового О.О., Шлай А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в місті Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року (головуючий суддя: Дегтярьова С.В.) по адміністративній справі № 340/6803/21, розглянутої у порядку спрощеного провадження (письмового провадження)

за позовом: ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури міської ради м. Кропивницького про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 01.10.2021 року звернувся до суду з позовом до відповідача Управління містобудування та архітектури міської ради м. Кропивницького(далі Управління), в якому просить визнати протиправними дії Управління щодо оформленої листом №21-2509 від 23.09.2021 р. відмови у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки на об`єкт: Нове будівництво двоповерхового зблокованого житлового будинку, яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий №:46:368: 0215) та зобов`язати відповідача видати йому будівельний паспорт забудови земельної ділянки на зазначений об`єкт.

В обґрунтування позову зазначено про протиправність відмови у видачі будівельного паспорта з мотивів, що належна йому земельна ділянка знаходиться в зоні (КС-5) з функціональним призначенням для розміщення об`єктів 5-класу санітарної класифікації, які призначаються для розміщення підприємств, що є джерелом забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно-захисних зон до 50 м, а будівництво житлового будинку в даній зоні не відноситься до переважних та супутніх видів використання території, відмова у видачі будівельного паспорта суперечить вимогам чинного законодавства України та порушує його права, як власника земельної ділянки.

У відзиві на позов відповідач вважає дії по відмові у видачі позивачу будівельного паспорта правомірними, просить суд відмовити у задоволенні позову за недоведеністю вимог.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення скасувати через порушення судом норм матеріального права, та прийняти постанову , якою позовні вимоги задовольнити.

Відзив на позов до суду від відповідача не надходив.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі колегія суддів приходить до висновку, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,0366 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), категорія земель :землі житлової та громадської забудови, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку (а.с.24).

Позивач ,маючи намір використовувати земельну ділянку для будівництва двоповерхового житлового будинку без зміни її цільового призначення, 13.09.2021 року звернувся до відповідача із заявою про видачу будівельного паспорта забудови належної йому земельної ділянки.

Відповідач листом №21-2509 від 23.09.2021 року відмовив позивачу у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки з посиланням на те, що земельна ділянка знаходиться в зоні (КС-5) з функціональним призначенням для розміщення об`єктів 5-класу санітарної класифікації, призначаються для розміщення підприємств, що є джерелом забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно-захисних зон до 50 м, а будівництво житлового будинку в даній зоні не відноситься до переважних та супутніх видів використання території .

Пакет документів для видачі будівельного паспорта повернув позивачу з посиланням на приписи п.2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства Регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.0702011 року №103, за невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та державним будівельним нормам (а.с.4).

Зазначену відмову у видачі будівельного паспорта забудови належної йому земельної ділянки позивач оскаржив в судовому порядку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.19, 41, 64 Конституції України, ограни державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності набувається в порядку визначеному законом.

конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків передбачених Конституцією України.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ), встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Повноваження Управління визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ), Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства Регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.0702011 року №103(далі Порядок №103).

Відповідно до положень п.1,2 ст. 27 Закону № 3038-VІ забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування та Порядком №103.

Так, відповідно до п. 2.1,2.3,2.4 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг;

уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам;

пакет документів для видачі будівельного паспорта повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику, зокрема, у разі невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону №3038-VI планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає: 1) прогнозування розвитку територій; 2) забезпечення раціонального розселення і визначення напрямів сталого розвитку територій; 3) обґрунтування розподілу земель за цільовим призначенням; 4) взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій; 5) визначення і раціональне взаємне розташування зон житлової та громадської забудови, виробничих, транспортних, рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих, історико-культурних та інших зон і об`єктів; 6) встановлення режиму забудови територій, на яких передбачено провадження містобудівної діяльності; 7) розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; 8) реконструкцію існуючої забудови та територій; 9) збереження, створення та відновлення рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих територій та об`єктів, ландшафтів, лісів, парків, скверів, окремих зелених насаджень; 10) створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури; 10-1) створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; 11) проведення моніторингу забудови; 12) ведення містобудівного кадастру; 13) здійснення контролю у сфері містобудування.

За приписами ст. 3 , 8 Закону №3038-VI планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації

Згідно ч.1 ст.16, 17 Закону №3038-VI планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту, який розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Положеннями ст.12,ч.1 ст.20 Земельного кодексу України визначено, що право розпорядження землями територіальних громад, а також надання їх у користування, належить до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст. До повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належать ,зокрема, вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень, зокрема, органів державної влади, та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до приписів ст. 24, 25,26 Закону №3038-VI встановлені особливості регулювання земельних відносин при здійснені містобудівної діяльності, а саме: зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення обмежень у використанні земель, а також припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій, а також не тягне за собою обов`язковості зміни виду цільового призначення земельної ділянки незалежно від того, чи належить цей вид до переліку видів цільового призначення, встановлення яких є можливим у межах такої зони. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у комплексних планах, генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, обов`язковий для врахування під час розроблення землевпорядної документації. Встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства, забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва, суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Із матеріалів справи вбачається, що рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09. 2013 року №2456 затверджено План зонування території м. Кіровограда, відповідно до якого земельні ділянки по АДРЕСА_1 з кадастровими номерами №:46: 368: 0117 розміром 0,0849 га, № :46:368:0118 розміром 0,0849 га, №:46:368:0120 розміром 0,0849 га, № :46:368:0127 розміром 0,0849 га, знаходяться в зоні (КС-5) з функціональним призначенням для розміщення об`єктів 5-класу санітарної класифікації, які призначаються для розміщення підприємств, що є джерелом забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно-захисних зон до 50 м, а будівництво житлового будинку в даній зоні не відноситься до переважних та супутніх видів використання території.

Матеріалами справи підтверджено, і зазначені обставини не заперечуються позивачем, що вищезазначені земельні ділянки ним придбані після віднесення цих земельних ділянок рішенням міськради до зони (КС-5) відповідно до договорів купівлі-продажу в 2019 році (а.с.5-17), в 2020 році об`єднані позивачем в земельну ділянку з кадастровим номером :46:368:0204 розміром 0,3396 га (а.с.24).

Відповідно до приписів Порядку №103 пакет документів повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Здійснивши аналіз чинного законодавства та доказів у справі, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що на час придбання позивачем земельних ділянок і до їх об`єднання, ці земельні ділянки вже перебували в зоні (КС-5) з функціональним призначенням для розміщення об`єктів 5-класу санітарної класифікації, які призначаються для розміщення підприємств, що є джерелом забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно-захисних зон до 50 м.

В силу викладеного суд першої інстанції дійшов вірного висновку що відповідач, відмовляючи в видачі будівельного паспорта на забудову належної позивачу земельної ділянки, діяв в межах наданих повноважень з дотриманням вимог чинного законодавства, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні право-відносини, чи порушено норми процесуального права.

Викладене свідчить, що суд першої інстанції правильно встановив обставини спра-ви, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому підстави для скасування судового рі-шення відсутні.

Керуючись ст.315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року по адміністративній справі № 340/6803/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття, та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий - суддя Т.С. Прокопчук

суддя О.О. Круговий

суддя А.В. Шлай