Справа № 160/11730/22
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2022-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.08.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що станом на 13.06.2016 року рішенням Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 № 1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» було встановлено, що пункт 1.2. рішення міської ради від 12.07.2013 №842-3 8/VI вважати таким, що втратив чинність. Пункти 1.3. та 1.4. рішення вважати пунктами 1.2. та 1.3.
При цьому, як вказує представник позивача, рішенням Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 № 1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», внесені зміни до п.1.1. рішення міської ради від 12.07.2013 № 842-38/VI, та встановлено, що при розрахунку нормативної грошової оцінки необхідно застосовувати сукупний коефіцієнт КмЗ, який дорівнює 0,5.
Представник позивача наголошує, що станом на 13.06.2016 року рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 № 1339-64/VI було чинним.
08.08.2022 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
26.08.2022 року Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області надано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду відзив на позовну заяву.
В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що рішенням Дніпродзержинської міської ради від 08.07.15р. №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.13р. №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» були внесені зміни до рішення міської ради від 12.07.13р. №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпродзержинська».
Після прийняття Дніпродзержинською міською радою рішення №1339-64/VІ з 01.01.16р. під час розрахунку нормативної грошової вартості конкретної земельної ділянки підлягав застосовуванню єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт КмЗ на рівні 0,5.
Дослідивши повно і всебічно письмові докази, які містяться в матеріалах справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
За умовами договору Орендодавець надає, а Орендар приймає у строкове, платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , згідно з планом земельної ділянки, що додається. В оренду передається земельна ділянка загальною площею 0,4617 га для фактичного розміщення будівлі дитячого садка № 69 (нежитлової будівлі), пункт 1.1. пункт 2.1. цього договору.
Умовами договору оренди земельної ділянки, визначений термін дії договору, згідно пункту 3.1. «Договір укладається строком до 27.06.2010 року».
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2016 у справі №904/2912/16, було визнано укладеним договір оренди земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 0,4617 га для розміщення будівлі дитсадку № 69, кадастровий номер :03:019:0031, з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .

Підставою для надання земельної ділянки в оренду є рішення Дніпродзержинської міської ради від 29.07.2011 року №157-10/VI.

Згідно п.2.2 вказаного договору оренди встановлено, що «нормативна грошова оцінка земельної ділянки на 13.05.2016 становить 3 695 770,45 грн.

Окрім цього, умовами договору оренди земельної ділянки, визначений термін дії договору, згідно пункту 3.1. «Договір укладається строком до 29.07.2021 року.».

Як встановлено судом, витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки :03:019:0031, для розміщення будівлі дитячого садка №69, №899/86-16 від 13.05.2016 визначено наступні складові:

- площа земельної ділянки 0,4617 га;

- середня базова вартість земель становить 199,64 грн. за кв.;

- коефіцієнт Км2 1,40;

- сукупний коефіцієнт Км3 0,64;

- коефіцієнт Кф 2.5.

Втім, позивач, не погоджуючись із діями відповідача щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 у значенні 0,64 у витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки :03:019:0031, звернувся до суду із даною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Перш ніж розглядати справу по суті, суд вважає за необхідне зазначити, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 24.11.2021 року у справі № 817/1780/17.

Статтею 1 Закону України "Про оцінку землі" від 06.10.1998 року № 161-XIV (далі - Закон № 161-XIV) визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з абз. 2 ст. 20 Закону № 161-XIV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Статтею 23 Закону № 161-XIV встановлено, що технічна документація з оцінки земель у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п. 271.2 ст.271 Податкового кодексу України.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489 (далі - Наказ №489).

Положенням пункту 6 розділу ІІ Наказу №489 передбачено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Км3 - це локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони. Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схеми планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту. Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

У пункті 10 розділу ІІ Наказу №489 передбачено, що значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів. Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Рішенням Дніпродзержинської міської ради від 08.07.15р. №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.13р. №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» були внесені зміни до п. 1.1 рішення міської ради від 12.07.13р. №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпродзержинська» та встановлено, що для всіх земельних ділянок міста, крім земельних ділянок, зазначених в п. 1.3, при розрахунку нормативно-грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який дорівнює 0,5.

Враховуючи вказане, суд зазначає, що відповідачем при наданні позивачу витягу про НГО, із застосуванням сукупного локального коефіцієнту Км3 величиною «0,64» не було враховано обмеження у застосуванні коефіцієнтів Км3, що були встановлені п. 1.1 рішення міської ради від 12.07.13р. №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпродзержинська» із змінами, встановленими рішенням Дніпродзержинської міської ради від 08.07.15р. №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.13р. №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», на рівні «0,5».

Отже, відповідач під час розгляду справи не довів суду того, що застосування сукупного локального коефіцієнту Км3 величиною «0,64» у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки :03:019:0031, для розміщення будівлі дитячого садка №69, №899/86-16 від 13.05.2016 було обґрунтованим.

Щодо вимог позивача про визнання дій щодо незастосування відповідачем при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта КмЗ в розмірі 0,5 протиправними, суд зазначає наступне.

Дії суб`єкта владних повноважень - активна поведінка, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб, в той час коли бездіяльність - пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод та інтересів фізичної та юридичної особи.

У даному ж випадку відповідачем не було застосовано при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта КмЗ в розмірі 0,5, у зв`язку з чим вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Таким чином, саме бездіяльність Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, яка полягає у незастосування відповідачем при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта КмЗ в розмірі 0,5, є протиправною.

Згідно з частиною 2 статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, з метою повного захисту прав позивача, суд вважає необхідним вийти за межі позовних вимог та зазначає про таке.

Зобов`язання вчинити ту чи іншу дію, або прийняти рішення, від прийняття якого суб`єкт владних повноважень ухиляється, або приймає без належних на то підстав протиправне рішення є належним способом судового захисту прав позивача від відповідача та у повному обсязі є гарантією дотримання захисту таких прав.

Протиправне порушення прав позивача допущено самим відповідачем та вирішити спірне питання у інший спосіб ніж як зобов`язати відповідача видати новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з урахуванням викладеного у рішенні суду не має можливості, до того ж будь-яких законодавчих обмежень для цього не встановлено.

При цьому, саме прийняття такого рішення є належною формою реалізації відповідачем своїх владних управлінських функцій.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може».

Отже, повноваження відповідача у спірних правовідносинах не є дискреційними.

Таким чином, суд доходить висновку, що належним способом захисту в даному випадку є зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області видати ОСОБА_1 новий витяг від 13.05.2016р. №899/86-16 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,4617 га кадастровий номер :03:019:0031, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , із застосуванням при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта КмЗ в розмірі 0,5.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А, ) про визнання протиправними дій з формування витягу задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області в особі відділу Держгеокадастру м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області щодо неврахування п. 1.1. рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 № 1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» при видачі витягу від 13.05.2016р. №899/86-16 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,4617 га кадастровий номер :03:019:0031, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: незастосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта КмЗ в розмірі 0,5.

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області видати ОСОБА_1 витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,4617 га кадастровий номер :03:019:0031, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , із застосуванням при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта КмЗ в розмірі 0,5 станом на 13.05.2016 року.

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 992,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Горбалінський