Справа № 580/3892/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

04 жовтня 2022 року Справа № 580/3892/22

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. перевірив матеріали адміністративної справи № 580/3892/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 )

до Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області (бул. Шевченка, 245, м. Черкаси, 18001, ЄДРПОУ 43324287)

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

31.08.2022 вх. №25759/22 ОСОБА_1 , звернувшись до Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області, просив: визнати протиправною бездіяльність начальника Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області щодо не видання наказів про нарахування та виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди у сумі 30 000 грн, що виплачується на період воєнного стану відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року; зобов`язати начальника Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області видати наказ про нарахування та виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди у сумі 30 000 грн, що виплачується на період воєнного стану відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року; - визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 додаткової винагороди у сумі 30 000 грн, що виплачується на період воєнного стану відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року; - зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Черкаській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду у сумі 30 000 грн, що виплачується на період воєнного стану відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року.

05.09.2022 позов залишений без руху для усунення недоліків: обгрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) кожним із відповідачів до яких сформовані суперечливі позовні вимоги щодо множинності/однини індивідуальних актів; доказів на підтвердження протиправної бездіяльності кожним із відповідачів, розрахунків суми недонарахованої/недоотриманої винагороди за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року, розрахункових листків про оплату праці та табелів обліку робочого часу у спірному періоді.

12.09.2022 вх. 27173/22 (13.09.2022 вх.27412/22) надійшов позов в новій редакції до Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області (бул. Шевченка, 245, м. Черкаси, 18001, ЄДРПОУ 43324287), де ОСОБА_1 просив: - визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 додаткової винагороди у сумі 30 000 грн, що виплачується на період воєнного стану відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року; - зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Черкаській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду у сумі 30 000 грн, що виплачується на період воєнного стану відповідності до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року.

19.09.2022 суд зазначив: позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом обгрунтування змісту і характеру порушеного права (інтересу) відповідачем; доказів на підтвердження протиправної бездіяльності відповідача, розрахунків суми недонарахованої/недоотриманої/невиплаченої винагороди за лютий, березень, квітень, червень та липень 2022 року, розрахункових листків про оплату праці та табелів обліку робочого часу у спірному періоді пропорційно в розрахунку за кожний місяць, довідки несення служби у місцях відповідно до п.1 постанови №168; обґрунтованого клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду, доказів сплати судового збору за вимоги майового/ немайнового характеру у спірних відносина

29.09.2022 вх.29390/22 надійшов позов у новій редакції - позивач, обґрунтовуючи спірні відносини на стор.5 стверджує: начальник ТУССО у Черкаській області повинен був видати накази (множина) про нарахування та виплату винагороди у сумі 30000 грн за лютий-липень 2022 року, ТУССО повинне нарахувати та виплатити винагороду, проте вимоги, що передує нарахуванню і виплаті про встановлення надбавки (на підставі постанови, подання, висновку, тощо) не формує та не усуває недоліків, починаючи як з 05.09.2022, так і щодо ухвали від 19.09.2022.

У зв`язку з тим, що доказів на підтвердження обставин встановлення надбавки саме обраним відповідачем не надано, то сформульована вимога як про нарахування і виплату так і про стягнення ненарахованої і невстановленої надбавки за відсутності доказів не відповідає формалізованому способу захисту щодо бездіяльності і зобов`язанння вчинити дії згідно п.4 ч.1 ст.5 КАС України у контексті повноважень суду згідно ст.245 КАС України.

Оскільки позивач стверджує, що звільняється від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", то має виконати вимоги КАС України: відповідно до п.3, п.5 ч.5 ст.160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується.

Позивач у позові не зазначив ціну позову, передчасно просить стягнути 124 284 грн, позаяк в прохальній частині позову не просить нарахувати та виплатити винагороду у контексті відсутності наказу про встановлення надбавки і обраного способу захисту щодо бездіяльності відповідача у її ненарахуванні.

Позивач у позові розраховує заборгованість, про не надає розрахункові листки, табелі обліку робочогу часу, довідки про доходи.

Згідно з ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, у межах позовних вимог.

Принцип законності вимагає, щоб органи державної влади мали повноваження на вчинення певних дій та в подальшому діяли виключно в межах тих повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України.

У постанові Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 160/674/19 зазначається: правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів (вчинення дій) органами публічної влади.

Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органами публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження до суду таких дій особою, чиї інтереси вони зачіпають. Встановлена правова процедура є важливою гарантією недопущення зловживань з боку суб`єктів владних повноважень під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати, в першу чергу, справедливе ставлення до особи, а також дотримання загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань.Оскільки наказ (розпорядження) як акт ненормативного характеру індивідуальної дії про встановлення надбавки є частиною встановленої законом процедури у визначенні оплати праці, що передує обов`язку бухгалтерської служби роботодавця - розпорядника бюджетних асигнувань нарахувати і у відповідний час та спосіб з урахуванням фінансових можливостей та мірою відповідальності виплатити грошове забезпечення, то позивач має виконати вимоги суду про усунення недоліків.

У контексті вивчення нової редакції позовної заяви варто зазначити таке.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата поділяється на основну, додаткову та інші заохочувальні й компенсаційні виплати. Додаткова заробітна плата включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством, премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Згідно з вимогами статті 22 Закону України «Про оплату праці», частини четвертої статті 97 КЗпП України власник підприємства або уповноважений ним орган чи фізична особа-роботодавець не мають права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами.

Згідно з пунктом 1 статті 48 Бюджетного Кодексу України визначено, що розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі у межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами.

Бюджетні установи, держоргани чи органи місцевого самоврядування не можуть господарювати без бюджетних зобов`язань та їх оплати -важливі у виконанні бюджету за видатками. Органи Казначейства контролюють бюджетні зобов`язання під час їх реєстрації розпорядниками. Потрібно зареєструвати бюджетні зобов`язання з оплати праці та ЄСВ, якщо зарплату перераховують на карткові рахунки працівників (за КЕКВ 2111 Заробітна плата; за КЕКВ 2120 Нарахування на оплату праці).

У постанові КМУ від 07.03.2022 № 221 "Деякі питання оплати праці працівників державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, що фінансуються або дотуються з бюджету, в умовах воєнного стану" передбачено: надати право керівникам державних органів, підприємств, установ та організацій, що фінансуються або дотуються з бюджету, до припинення чи скасування воєнного стану в Україні в межах фонду заробітної плати, передбаченого у кошторисі, самостійно визначати розмір оплати часу простою працівників, але не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові тарифного розряду (посадового окладу).

До постанови КМУ від 03.04.2019 № 289 "Про грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони" зміни не вносилися (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/289-2019-п#Text).

У пункті 2-1 постанови №168 установлено, що порядок і умови виплати додаткової винагороди, а також одноразової грошової допомоги, передбачених цією постановою, визначаються керівниками відповідних міністерств та державних органів (доповнено пунктом 2-1 згідно з Постановою КМ № 793 від 07.07.2022 - застосовується з 24.02.2022), у п.3 передбачено: Міністерству фінансів опрацювати питання щодо збільшення видатків відповідним розпорядникам бюджетних коштів для забезпечення реалізації цієї постанови.

Згідно з положеннями частин шостої, сьомої статті 163 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що порядок проходження служби співробітниками Служби судової охорони визначається у відповідному положенні, яке затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Голови Служби судової охорони, погодженим з Державною судовою адміністрацією України. Грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України на рівні не нижчому, ніж установлений для поліцейських, і повинно стимулювати до комплектування Служби судової охорони кваліфікованими співробітниками (частина друга). Згідно з пунктом 19 розділу І Положення про проходження служби співробітниками Служби судової охорони, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 04.04.2019 №1052/0/15-19, співробітники забезпечуються одностроєм, знаками розрізнення, спорядженням, спеціальними засобами та зброєю. Відповідно до статті 163 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» призначення на посади та звільнення з посад співробітників Служби судової охорони у центральному органі управління та керівників і заступників керівників територіальних підрозділів Служби здійснюється Головою Служби судової охорони, а інших співробітників Служби судової охорони у територіальних підрозділах - керівниками відповідних територіальних підрозділів.

Зміни до постанови Кабінету Міністрів України № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 07.07.2022 передбачають лише інший підхід у виплаті додаткової винагороди, а не її скасування: запроваджено норму виплати до 30 тис. гривень пропорційно часу служби в розрахунку на місяць, а також залежно від місця несення служби та району ведення бойових дій. Саме це дозволить застосувати справедливий підхід до оплати праці та усунути зрівнялівку, здійснювати виплати особовому складу залежно від складності виконуваних завдань. Для прикладу: в областях, не віднесених до районів ведення бойових дій, розмір виплати додаткової винагороди складе до 10 тис. гривень; в областях, визначених районами ведення бойових дій, розмір виплати додаткової винагороди буде до 30 тис. гривень. Такий підхід щодо пропорційної виплати додаткової винагороди буде застосовуватись для Національної гвардії України та Державної прикордонної служби, Національної поліції, а також осіб цивільного та начальницького складу цивільного захисту ДСНС. Зміни не застосовуються до військовослужбовців ЗСУ. (https://www.kmu.gov.ua/news/mvs-roziasniuie-zminy-shchodo-vyplat-dodatkovoi-vynahorody; https://mvs.gov.ua/news/rozyasnennya-postanovi-793-pro-vnesennya-zmini-do-postanovi-kabinetu-ministriv-ukrayini-168-pitannya-deyakix-viplat-viiskovosluzbovcyam-osobam-ryadovogo-i-nacalnickogo-skladu-policeiskim-ta-yix-sim). На сайті Міністерства оборони України міститься повідомлення за 23.07.2022, де зазначено, що міністерство не ухвалювало жодних рішень з приводу зміни порядку виплат додаткової грошової винагороди військовослужбовцям ЗСУ. Змінами до Постанови № 168 передбачено, що нарахування та сплата податків, зборів, внесків до відповідних бюджетів з додаткової винагороди здійснюється у порядку, визначеному законодавством як для грошового забезпечення.

У пім`ятці щодо поведінки під час дії режиму воєнного стану у розділі «Що робити якщо перестали виплачувати з/п?» рекомендується алгоритм (https://legal100.org.ua/wp-content/uploads/2022/07/pamyatka_uchasnyka_viyny_2022-27-06_WEB-2.pdf).

До спорів стосовно проходження публічної служби застосовується частина п`ята статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (Верховний Суд у справі №360/917/19, № 240/532/20).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt, згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує (№ 580/5306/21 ЄДРСР 101988826).

На підставі частин першої та другої статті 123 цього Кодексу у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (Верховний Суд у справі № 160/12251/20).

Згідно із частиною 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, що має очевидно штучний характер. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (стаття 45 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 94, 121, 123, 160, 161, 169, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) до Територіального управління Служби судової охорони у Черкаській області () про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом обгрунтування змісту і характеру порушеного права (інтересу) позивача допущеного обраним відповідачем; доказів протиправної бездіяльності відповідача у невиплаті винагороди та наявної заборгованості відповідно до розрахункових листків; доказів на підтвердження несення служби - табелів обліку робочого часу у спірному періоді пропорційно в розрахунку за кожний місяць та довідки несення служби у місцях відповідно до чинного п.1 постанови КМУ №168 у контексті вимог щодо нарахування; обґрунтованого клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду щодо проходження публічної служби; доказів сплати судового збору за вимоги майового та/або немайнового характеру у спірних відносинах; обгрунтованого клопотання про звільнення від сплати судового збору з наданням довідки про суми виплачених доходів та утриманих податків, яка формується на підставі відомостей, що містяться у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків за 2021 рік; оформлення позову відповідно до вимог статті 160-161 КАС України з обранням способу захисту відповідно до статті 5 КАС України та розмежуванням обставин щодо встановлення/нарахування/виплати надбавки.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що зловживання процесуальними правами не допускається.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА