Справа № 520/1651/22
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2022-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 жовтня 2022 р. Справа № 520/1651/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Севастьяненко К.О., розглянувши адміністративний позов за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 25.10.2017 №289147-13 на суму 26075,21 грн., №289148-13 на суму 31960,17 грн., №289/149-13 на суму 2644,02 грн., від 12.09.2018 №1-2030 на суму 121104,00 грн, №1-2030 на суму 33081,48 грн, №1-2030 на суму 1577,2 грн, №1-2030 на суму 1492,79 грн, від 30.05.2019 №0066626- 5606/2030 на суму 223,81 грн, №0-2030 на суму 140896,94 грн, №0066628- 5606-2030на суму 34402,29 грн, №0-20630на суму 1736,76 грн, від 13.02.2020 №0-2030на суму 255,61 грн, №0-2030 на суму 157927,19 грн, №0-2030 на суму 35738,05 грн., №0-2030 на суму 1983,5 грн, №0-2030 на суму 2095,66 грн, №0-2030 на суму 4285,97 грн, №-2030 на суму 779,23 грн, від 07.04.2021 №0143781- 2413-2030 на суму 37153,83 грн, №0-2030 на суму 2244,92 грн, №0143783- 2413-2030 на суму 2371,87 грн, №0-2030 на суму 881,93 грн, №0164494- 2413-2030 на суму 163846,77 грн, №0-2030 на суму 4446,31 грн;

- судові витрати покласти на Головне Управління ДПС у Харківській області (43983495, 61057, Харківська обл., місто Харків, вул. Пушкінська, будинок 46).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження.

Представником Головного управління ДПС у Харківській області подано клопотання, в якому останній просить суд позовну заяву ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень у частині оскарження податкових повідомлень - рішень від 25.10.2017 № 289147-13 у загальному розмірі 26 075,21 грн, № 289148-13 у загальному розмірі 31 970,17 грн, № 289149-13 у загальному розмірі 2 644,02 грн, від 12.09.2018 № 1-2030 у загальному розмірі 121 104,00 грн, № 1-2030 у загальному розмірі 33 081,48 грн, № 1-2030 у розмірі 1 577,20 грн, № 1-2030 у розмірі 1 492,79 грн залишити без розгляду.

В обґрунтування клопотання представник відповідача посилається на те, що податкові повідомлення - рішення від 25.10.2017 № 289147-13 у загальному розмірі 26 075,21 грн, № 289148-13 у загальному розмірі 31 970,17 грн, № 289149-13 у загальному розмірі 2 644,02 грн, рекомендованим листом № 025 від 14.12.2017 з повідомленням про вручення на податкову адресу ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 , та надає до клопотання докази направлення. Також, у розумінні положень ст. 42 КАС України податкові повідомлення - рішення від 25.10.2017 № 289147-13 у загальному розмірі 26 075,21 грн, № 289148-13 у загальному розмірі 31 970,17 грн, № 289149-13 у загальному розмірі 2 644,02 грн, рекомендованим листом № 025 вважає належним чином врученими позивачу з посиланням на постанову Верховного Суду від 20.03.2020 у справі № 804/1318/18, згідно змісту якої зазначено, що добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за податковою адресою. У разі невиконання цього обов`язку платник не в праві посилатися на неотримання ним кореспонденції як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних наслідків. Водночас, податкові повідомлення - рішення від 12.09.2018 № 1-2030 у загальному розмірі 121 104,00 грн, № 1-2030 у загальному розмірі 33 081,48 грн, № 1-2030 у розмірі 1 577,20 грн, № 1-2030 у розмірі 1 492,79 грн, вручені ОСОБА_1 особисто 13.09.2018, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_1 на податкових повідомленнях - рішеннях, скановані копії яких додаються до клопотання. У зв`язку з наведеним представник відповідача вважає, що строк звернення ОСОБА_1 до суду з адміністративним позовом про оскарження податкових повідомлень - рішень від 25.10.2017 № 289147 13 у загальному розмірі 26 075,21 грн, № 289148-13 у загальному розмірі 31 970,17 грн, № 289149-13 у загальному розмірі 2 644,02 грн, від 12.09.2018 № 1 2030 у загальному розмірі 121 104,00 грн, № 1-2030 у загальному розмірі 33 081,48 грн, № 1-2030 у розмірі 1 577,20 грн, № 1-2030 у розмірі 1 492,79 грн пропущено.

Дослідивши аргументи, викладені у клопотанні, суд зазначає таке.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки позовна заява подана без дотримання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України, виходячи з наступного.

Частинами 1 та 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства, пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії).

Суд зазначає, що Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного, останньою у часі практикою, сформовано правові висновки у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 щодо строку звернення до адміністративного суду у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові зазначає наступне.

"Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Згідно матеріалів справи, позивач зазначає, що 19.01.2022 останньому стало відомо про наявність податкових повідомлень- рішень та зазначає, що для з`ясування відповідної інформації ним було направлено відповідний лист ГУ ДПС у Харківській області та отримано відповідь від 20.01.2022 №2690/6/20-40- 24-04-08, згідно змісту якої повідомлено лише перелік податкових повідомлень-рішень винесених щодо позивача із зазначенням сум, без будь-яких копії відповідних рішень та доказів їх направлення на адресу позивача, розрахунків та правових підстав для винесення зазначених рішень, хоча відповідні рішення прийняті контролюючим органом значно раніше. Тобто, позивач у позовній заяві, аргументуючи свою правову позицію, стверджує про те, що жодне податкове повідомлення - рішення ним не отримано та про їх наявність їй відомо не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, згідно п.5 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне витребувати у позивача письмові докази, якими останній обґрунтовує свої вимоги, а саме: належним чином завірені копії оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, усі наявні докази в обґрунтування протиправності винесення вказаних рішень стосовно кожного окремо, докази відсутності заборгованості у позивача стосовно сплати податків, та, в разі наявності відповідні квитанції, платіжні доручення, банківські виписки, докази стосовно прав позивача на об`єкт (об`єкти) нерухомого майна відмінного від земельної ділянки, що підлягає оподаткуванню, а саме розгорнутий витяг за ідентифікаційним кодом з Державного реєстру прав на нерухоме майно стосовно позивача та майна, що підлягає оподаткуванню, докази адміністративного оскарження спірних податкових повідомлень-рішень.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169, 248, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

-заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску;

- письмові докази, а саме: належним чином завірені копії оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, усі наявні докази в обґрунтування протиправності винесення вказаних рішень стосовно кожного окремо, докази відсутності заборгованості у позивача стосовно сплати податків, та, в разі наявності відповідні квитанції, платіжні доручення, банківські виписки, докази стосовно прав позивача на об`єкт (об`єкти) нерухомого майна відмінного від земельної ділянки, що підлягає оподаткуванню, а саме розгорнутий витяг за ідентифікаційним кодом з Державного реєстру прав на нерухоме майно стосовно позивача та майна, що підлягає оподаткуванню, докази адміністративного оскарження спірних податкових повідомлень-рішень.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.О. Севастьяненко