Справа № 320/1784/21
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2022-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у виправленні описки в судовому рішенні

06 жовтня 2022 року м. Київ №320/1784/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши в місті Києві заяву Державної податкової службу України про виправлення описки в судовому рішенні ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністью "Ювіксон" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання рішення протиправним та зобов`язаня вчинити певні дії.

У своїй позовній заяві позивач просив суд, зокрема, про реєстрацію податкової накладної №58 від 08.08.2020 датою її фактичного подання, а саме 08.08.2020.

Відмова у виправленні описки обґрунтовується наступним:

Судом було задоволено позов. В резолютивній частині рішення при задоволенні вимог зазначеній в прохальній частині позову, суд, дослівно відтворив відтворив зазначені вимоги у резолютивній частині рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 253 суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Зі змісту вказаної норми випливає, що виправленню підлягають описки та арифметичні помилки, «допущені в рішенні». З буквального тлумачення норми видно, що мова йде про описки, допущені під час складання судового рішення. Тобто суб`єктом, який може припуститися помилки під час складання рішення, є виключно суд.

В одній з останніх позицій, яку висловив Верховний Суд у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11, наголошується на тому, що суд може виправити лише власні помилки, допущені під час складання судового рішення: «Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, допущена під час його письмово-вербального викладення (помилка в правописі, розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації рішення чи його правосудність. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються. Арифметичні помилки у висновку експерта усуваються шляхом допиту експерта та уточнення ним свого висновку або враховуються судом під час оцінки цього доказу».

Описка як помилка в судовому рішенні визначається за такими ознаками:

1) це механічна помилка, якої припустився сам суд, а не учасник справи;

2) описка є мимовільною, випадковою помилкою суду, допущеною під час письмово-вербального викладення змісту рішення;

3)до описок не належать помилки, наявні в наданих суду документах (тобто допущені іншими учасниками справи, хоча вони і призводять, як наслідок, до неправильного цитування судом, однак не є описками в розумінні процесуального закону).

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям:

1) вона повинна бути механічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо);

2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом;

3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою,а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

З огляду на викладене можемо стверджувати, що не можна віднести до описок помилки, які

1) допустив не суд, а інший учасник судового процесу;

2) наявні в наданих суду документах.

Враховуючи вищевказане, в зміна дат в рішенні, зокрема в резолютивній частині є неможливою, оскільки в такому випадку змінюється предмет дослідження судом в обхід процесуального порядку встановленого Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно з ч. 2 ст. 253 КАС України, питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Керуючись статтями 243, 248, 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Терлецька О.О.