Справа № 640/1761/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2022-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

30 вересня 2022 року м. Київ№ 640/1761/20
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовомКредитної спілки «КС Володар»
до третя особаМіністерства юстиції України ОСОБА_1
про визнання протиправними дій, скасування наказу, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Кредитна спілка «КС Володар» (далі -позивач) з позовом до Міністерства юстиції України далі - відповідач), в якому (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог) просить суд:

визнати протиправними дії Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції з повторного розгляду скарги ОСОБА_1 від 03.09.2019 (зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.09.2019 за № Г-15582) та прийняття рішення, що оформлено у вигляді Висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 16.01.2020;

визнати протиправними та скасувати Наказ Міністерства юстиції України № 778/5 від 04 березня 2020 року "Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень", що прийнятий на підставі Висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 16.01.2020 за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 від 03.09.2019, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.09.2019 за № Г-15582;

допустити поворот виконання Наказу Міністерства юстиції України, що прийнятий на підставі Висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 16.01.2020, яким частково задоволено скаргу ОСОБА_1 від 03.09.2019 (зареєстровану в Міністерстві юстиції України 04.09.2019 за № Г-15582), а саме: зобов`язати Міністерство юстиції України відновити у Державному реєстрі речових прав На нерухоме майно запис про право власності КРЕДИТНОЇ СПІЛКИ "КС ВОЛОДАР" на об`єкт нерухомого майна за номером (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 45005686; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44099290).

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням Колегії з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного, реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 року № 1150) під час повторного розгляду скарги ОСОБА_1 від 03.09.2019 року (зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.09.2019 року за № Г-15582) та прийнятті за результатами її розгляду рішення, оформленого у вигляді Висновку. Зокрема, як зазначає позивач його не було повідомлено про розгляд поданої ОСОБА_1 скарги, чим було порушено абз. 1 п. 10 вказаного вище Порядку.

Також позивач зазначає, що виконання Наказу Міністерства юстиції України, що прийнятий на підставі Висновку Колегії з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, яким задоволено скаргу ОСОБА_1 від 03.09.2019 (зареєстровану в Міністерстві юстиції України 04.09.2019 за № Г-15582) за свою суттю є скасуванням права приватної власності Кредитної спілки «КС Володар» на приміщення з АДРЕСА_1 (далі - приміщення).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2020 року вказану справу прийнято до провадження суддею Погрібніченко І.М. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

02 квітня 2020 року на виконання ухвали про відкриття провадження у справі відповідачем надано відзив на адміністративний позов у якому просив відмовити в задоволені позовних вимог.

Відзив обґрунтовано тим, що скарга ОСОБА_1 від 03.09.2019 року (зареєстровану в Міністерстві юстиції України 04.09.2019 року за № Г-15582) проведена в межах та у спосіб визначений вимогами чинного законодавства, всі заінтересовані особи були повідомленні про розгляд справи, більше того на офіційному сайті містилась інформація про розгляд скарги Колегією 16.01.2020 о 17 год. 10 хв., за таких умов права позивача порушено не було, а отже відсутні будь-які підстави для скасування наказу Наказ Міністерства юстиції України, що прийнятий на підставі Висновку Колегії з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, яким задоволено скаргу ОСОБА_1 від 03.09.2019 року.

03 липня 2020 року від третьої особи до суду надійшли пояснення по суті позовних вимог, якими остання проти задоволення адміністративного позову заперечує у повному обсязі та зазначає, що розгляд скарги ОСОБА_1 від 03.09.2019 року була розглянута відповідачем в межах та у спосіб передбачений чинним законодавства, та за результатами такого розгляду прийнято законне рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило майнового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Матеріалами справи встановлено, що за результатами розгляду скарги третьої особи Міністром юстиції України видано наказ від 04.03.2020 № 778/5 «Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень», яким скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 16.11.2018 № 44099290 та від 10.01.2019 № 45005686, прийняті приватним нотаріусом КМНО Журавльовою Л.М. щодо об`єкту нерухомого майна - приміщень з АДРЕСА_1 (реєстраційний номер даного об`єкта у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: ), що належало на праві власності Кредитної спілки «КС Володар».

Підставою для скасування вищевказаних рішень приватного нотаріуса КМНО Журавльової Л.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень стали порушення вимог чинного законодавства, оскільки нею не було відмовлено в проведенні державної реєстрації прав при наявності запису про обтяження (арешт нерухомого майна), внесеного на виконання ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 07.09.2017 про забезпечення позову в цивільній справі № 752/17486/17. Крім того, нотаріусом допущено інші грубі порушення закону.

Таким чином, виникнення спірних правовідносин у даній справі зумовлено незгодою Кредитної спілки «КС Володар» не із самим по собі наказом Міністерства юстиції України № 778/5 від 04.03.2020, а із переходом права власності на спірне нерухоме майно від Кредитної спілки «КС Володар» до ОСОБА_1 та інших осіб.

При цьому, як свідчать матеріали справи, між даними особами існує спір про право на вказане вище майно.

Таким чином, є можливим дійти висновку, що даний спір виходить з приватних правовідносин у сфері права власності на нерухоме майно, а отже позовні вимоги до Міністерства юстиції є похідними від питання правомірності переходу права власності на майно від позивача до третьої особи.

Тобто позовні вимоги у справі заявлено на поновлення порушеного цивільного (майнового) права позивача.

Ураховуючи те, що позовні вимоги в цій справі є похідними при вирішенні судом питання щодо правомірності набуття фізичними та юридичними особами права власності на спірне майно і можуть впливати на майнові права та інтереси цих осіб, суд, незважаючи на участь у спорі суб`єкта владних повноважень, дійшов висновку про те, що цей спір не є публічно-правовим та не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

З наведеного можна зробити висновок про те, що правовідносини, що склалися між сторонами, є цивільно-правовими та не можуть бути предметом спору в адміністративному процесі, оскільки в цьому випадку є спір про право цивільне, а саме про визнання прав, свобод та інтересів, що виникають із майнових відносин.

Поряд з цим, суд зазначає, що цей спір не може бути вирішено у межах розгляду адміністративної справи, оскільки потребує оцінки питання правомірності не лише наказу Міністерства юстиції України на предмет дотримання процедури його прийняття (дотримання строку на звернення зі скаргою, обставини повідомлення всіх заінтересованих осіб про дату та час розгляду скарги), але й питання правомірності переходу права власності на нерухоме майно від третьої особи до позивача.

За таких обставин, на думку суду, розгляд адміністративної справи окремо щодо лише наказу Міністерства юстиції, яким скасовано певну реєстраційну дію, може призвести до ситуації, коли реєстраційні записи у Єдиному державному реєстрі не будуть співпадати з юридичними фактами, на підставі яких вони вчинені, а отже, й не будуть відображати реальний правовий стан. Це може поставити під сумнів офіційність та достовірність відомостей реєстру, а отже, підірвати довіру до нього та держави, яка забезпечує його ведення.

Суд також не залишає поза увагою й те, що може виникнути конфлікт між судовими рішеннями, що може призвести до правової невизначеності та ускладнення захисту порушених прав. Зважаючи на суттєвість цього ризику, суд вважає, що спірні правовідносини є неподільними і правова оцінка наказу Міністерства юстиції України на предмет дотримання процедури не може превалювати над оцінкою наявності в заінтересованих осіб права власності на спірне нерухоме майно.

Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

На підставі частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Юрисдикція цивільних справ визначена статтею 19 ЦПК, згідно з якою суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У справі, що розглядається, позовні вимоги спрямовані на захист порушеного, на думку позивача, права власності на спірні приміщення внаслідок реєстрації цього нерухомого майна за фізичною особою.

Отже, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів особи, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту її цивільних прав та інтересів.

Таким чином, розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речового права на об`єкт нерухомого майна, то спір стосується цивільного права і за суб`єктним складом сторін має розглядатися за правилами цивільного судочинства.

Зазначена вище правова позиція відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним, зокрема, у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 813/1362/16, 28 листопада 2018 року у справі № 825/642/18, 29 січня 2019 року у справі № 803/1589/17 під час розгляду спорів у подібних правовідносинах.

З огляду на вище зазначене, враховуючи те, що позовні вимоги у справі заявлено про поновлення порушених майнових прав позивача, спірні правовідносини пов`язані з умовами цивільних договорів, аналізуючи у взаємозв`язку з наведеним, враховуючи висновки, викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду, суд констатує, що заявлений спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватися судами за правилами Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі № 640/1761/20.

Керуючись статтями 238, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Закрити провадження у справі 640/1761/19 за позовом Кредитної спілки «КС Володар» (03062, м. Київ, проспект Перемоги, 90а) до Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13), за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправними дій, скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

2. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко