Справа № 640/13968/22
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2022-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

03 жовтня 2022 р. Справа № 640/13968/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк М.В., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кузьминецьке" про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

29.09.2022 до Вінницького окружного адміністративного суду за підсудністю згідно ухвали Окружного адміністративного суду в м. Києва від 31.08.2022 надійшла позовна заява Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кузьминецьке» про стягнення коштів платника податку з рахунків у банках, що обслуговують такого платника в розмірі 735062,94 грн.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлено ставку судового збору в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлено в розмірі 2481,00 гривні.

Позивачем заявлено вимоги майнового характеру про стягнення з відповідача податкового боргу в сумі 735062,94 грн. Відтак, позивач зобов`язаний сплатити судовий збір в розмірі 1,5% від ціни позову, що становить 11025, 94 грн. (735062,94 х 1,5%).

Проте, судовий збір у відповідному розмірі позивачем не сплачений.

Втім, в позовній заяві міститься прохання (клопотання) позивача про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі. В обґрунтування даного клопотання зазначено, що у зв`язку зі збройною агресією з боку РФ та запровадженням воєнного стану в Україні належне фінансування органів ДПС не здійснюється, а тому ГУ ДПС у м. Києві наразі позбавлене можливості сплатити судовий збір.

Розглянувши заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зважає на таке.

Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічну норму містить і Закон № 3674-VI, частиною 1 статті 8 якої передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас, із системного аналізу змісту статті 8 Закону № 3674-VI слідує, що положення пунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 цього Закону не поширюються на юридичних осіб незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини 1 статті 8 Закону № 3674-VI можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18.

Також у цій постанові суд касаційної інстанції звернув увагу на те, що частина 2 статті 132 КАС України відсилає до норм Закону України "Про судовий збір", зокрема щодо підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, проте лише щодо питання звільнення від сплати судового збору.

З огляду на це Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Розглянувши заявлене клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд дійшов висновку, що таке клопотання не є належним чином обґрунтованим. У поданому клопотанні не наведено переконливих аргументів як і не надано жодних доказів, за наявності яких суд мав би змогу дійти висновку про існування у контролюючого органу тих об`єктивних обставин, які унеможливлюють сплату ним судового збору за подання цієї позовної заяви.

Що ж до посилання позивача на критичний майновий стан органів ДПС та неможливість акумулювання коштів на сплату судового збору, то такі судом оцінюються критично, позаяк згідно інформації з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" лише за вересень 2022 року до Вінницького окружного адміністративного суду надійшло більш ніж 60 позовних заяв за позовами органів ДПС до платників податків, та майже в усіх випадках до позовних заяв контролюючим органом надавалися належні докази оплати судового збору, що вочевидь спростовує твердження позивача про нездійснення фінансування органів ДПС на зазначені цілі в період воєнного стану.

З огляду на викладене та беручи до уваги необґрунтованість поданого клопотання про відстрочення оплати судового збору, суд не знаходить підстав для його задоволення.

Таким чином в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 11025,94 грн. за наступними реквізитами: ГУК у Він, обл./м.Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), р/р UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кузьминецьке» про стягнення податкового боргу залишити без руху.

Встановити позивачу 7-ми денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович