Справа № 260/3403/21
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2022-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

22 вересня 2022 року м. Ужгород№ 260/3403/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Рошко Л.М.

учасники справи:

позивач: Товариство з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" представник Черкасова Олена Володимирівна;

відповідач: Управління Держпраці у Закарпатській області представник Гончарук Валентина Василівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" до Управління Держпраці у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування припису, -

.

ВСТАНОВИВ:

04 серпня 2021 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" (89200, Закарпатська область, м. Перечин, вул. Ужанська, 25 ) до Управління Держпраці у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Минайська 16, ), в якому просить: "1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити загальне позовне провадження у справі; 2. Припис №06/06-18 від 21 липня 2021 року Управління Держпраці у Закарпатській області, винесений головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, енергетиці, машинобудуванні, котлонагляді та на виробництвах і об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_1 , визнати протиправним та скасувати.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2021 року заяву Товариства з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" про забезпечення позову було повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2021 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2021 року відмовлено Товариству з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2021 року повернути позивачу судовий збір.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2021 року було відмовлено представнику позивача у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2021 року було призначене судове засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року було призначене судове засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року було призначене судове засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 березня 2022 року було призначене судове засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 січня 2022 року було закрито підготовче провадження у даній адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18 травня 2022 року було призначене судове засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2022 року було призначене судове засідання в режимі відеоконференції.

Розгляд даної адміністративної справи відкладався з існуванням на те об`єктивних причин.

Свої позовні вимоги позивач мотивував наступним. Зокрема, позивач вказує, що 20 липня 2021 року головним державним інспектором відділу нагляду в будівництві, енергетиці, машинобудуванні, котлонагляді та на виробництвах і об`єктах підвищеної небезпеки за направленням на проведення позапланової перевірки Управління Держпраці у Закарпатській області № 637 від 19 липня 2021 року відповідно до наказу № 165 від 19 липня 2021 року, проведено перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки. За результатами вказаної перевірки Товариства з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" відповідачем складено Акт № 06/06-18 від 21 липня 2021 року, на підставі якого головним державним інспектором Повх М.В. складено припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № 06/06-18 від 21 липня 2021 року та надано строк на усунення порушень. Позивач вважає, що вказаний припис є протиправним, безпідставним та винесеним передчасно, а отже таким, то підлягає скасуванню.

У відзиві на позов представник відповідача просить суд у задоволенні позову відмовити повністю. Зазначає, що у зв`язку із встановленими позивачем в Акті № 06/06-18 від 21 липня 2021 року порушеннями вимог законодавства, головним державним інспектором Повх М.В. складено припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № 06/06-18 від 21 липня 2021 року та надано позивачу строк на усунення порушень вказаних у оскаржуваному приписі. Відповідач вказує, що оскаржуваний припис було прийнято з урахуванням вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а отже є законним і скасуванню не підлягає.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити в повному обсязі з підстав наведених у позові.

В судовому засіданні представник відповідача заперечив щодо задоволення позовних вимог, просив у задоволенні таких відмовити в повному обсязі з підстав наведених у відзиві на позов.

Розглянувши подані сторонами докази, (заслухавши сторони та їх представників) всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі по тексту - Закон України № 877-V).

Так, за приписами статті 1 Закону України № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (далі по тексту - Положення № 96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який, серед іншого, реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

В силу положень пункту 4 його підпункту 6 Положення № 96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Відповідно до пункту 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

У свою чергу Управління Держпраці у Закарпатській області є таким територіальним управлінням.

Згідно зі статтею 4 частиною 4 Закону України № 877-V, виключно законами встановлюються, зокрема, спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 6 частини 1 абзацу 5 Закону України № 877-V, підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Відповідно до статті 6 частини 1 абзацу 10 Закону України № 877-V, під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Судом встановлено, що 12 липня 2021 року на адресу Управління Держпраці у Закарпатській області надійшло повідомлення про груповий нещасний випадок, який стався 12 липня 2021 року із апаратником піролізу 6-го розряду ОСОБА_2 (1983 р.н.), директором з виробництва ОСОБА_3 (1987 р.н.), апаратником сушильної установки ОСОБА_4 (1993 р.н.), апаратником піролізу 5-го розряду ОСОБА_5 (1984 рн.), майстром зміни ОСОБА_6 (1968 р.н.) ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" (Т. 2 а.с. 1).

Відповідно до пунктів 14, 15 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, наказом Управління Держпраці у Закарпатській області від 13 липня 2021 року № 57-ср із змінами, внесеними наказом Управління Держпраці у Закарпатській області від 02 серпня 2021 року № 62-ср, призначена комісія із спеціального розслідування групового нещасного випадку (Т. 2 а.с. 2).

Наказом Управління Держпраці у Закарпатській області № 165 від 19 липня 2021 призначена позапланова перевірка щодо виконання вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки у ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат": м.Перечин, вул. Ужанська, 25, де в цеху №3 БДР-1 стався нещасний випадок. Термін проведення позапланової перевірки з 20 липня 2021 року по 21 липня 2021 року (Т.2 а.с. 62).

На підставі наказу видано направлення на проведення позапланової перевірки № 637 від 19 липня 2021року (Т. 2 а.с. 63).

З 20 липня 2021 року по 21 липня 2021 року посадовими особами управління Держпраці у Закарпатській області проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки перевірка ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат на підставі вищезазначених наказу та направлення.

За результатом перевірки складено Акт позапланового заходу щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни № 06/06-18 від 21 липня 2021 року (далі по тексту акт перевірки), у якому зафіксовані наступні порушення позивачем вимог законодавства (Т. 2 а.с.а.с. 64-86):

1. Інструкції з питань охорони праці "Для апаратника перолізу 6-го розряду", та "Для апаратника перолізу 5-го розряду" не відповідають вимогам "Положення про розробку інструкцій з охорони праці", а саме відсутній розділ "Вимоги безпеки при аварійних ситуаціях", чим порушено вимоги статті 13 Закону України "Про охорону праці" та пункту 2.4 наказу Держнаглядохоронпраці 29.01.1998 № 9;

2. Відсутня інструкція з охорони праці при очистці (ремонті, техобслуговуванні) другого контуру охолодження реторти, чим порушено вимоги статті 13 Закону України "Про охорону праці" та пункту 4.3 наказу Держнаглядохоронпраці 29.01.1998 № 9;

3. Відсутній дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки вказаних в додатку 2 групи А пункту 7 (Роботи в колодязях, шурфах, траншеях, котлованах, бункерах, камерах, колекторах, замкнутому просторі (ємностях, боксах, топках, трубопроводах тощо), чим порушено вимоги статті 21 Закону України "Про охорону праці" та пункту 7 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107;

4. На виконання робіт по очистці другого контуру охолодження реторти 12.07.2021 року не видано наряд-допуск, чим порушено вимоги статті 13 Закону України "Про охорону праці", п. 24.1.8 Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості;

5. Відсутні журнал вступного інструктажу та журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці, з підтвердженнями про проходження інструктажів з охорони праці працівників ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 (вилучені працівниками НПУ), чим порушено вимоги статті 13 Закону України "Про охорону праці", пунктів 6.3, 6.10 Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості;

6. Працівникам, які задіяні на роботі по експлуатації реторти не видаються засоби індивідуального захисту (протигази) індивідуально та не закріплюються за ними, чим порушено вимоги статей 8, 13 Закону України "Про охорону праці", пункту 2.1 Інструкції з охорони праці №К-7 по використанню промислових протигазів, затвердженої наказом генерального директора від 16.07.2018 №158.

7. Працівників не інформують про наявність на робочому місці небезпечних факторів ( ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ), чим порушено вимоги статі 5 Закону України "Про охорону праці".

Головним державним інспектором Управління Держпраці у Закарпатській області оформлено припис про усунення виявлених порушень № 06/06-18 від 21 липня 2021 року, яким позивача зобов`язано усунути виявлені порушення вказані в Акті перевірки (Т. 2 а.с.а.с. 87-89).

26 липня 2021 року позивачем до Управління Держпраці було подано зауваження до Акту перевірки (Т. 2 а.с.а.с. 93-98).

Не погоджуючись із вказаним приписом, позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Окрім того, судом встановлено, що головним державним інспектором управління Держпраці у Закарпатській області відносно керівника позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення № 06/06-29 від 20 липня 2021 року за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого статтею 41 частиною 5 КУпАП (Т. 2 а.с. 90).

20 липня 2022 року головним державним інспектором управління Держпраці у Закарпатській області відносно керівника позивача також було прийнято постанову про адміністративне правопорушення № 06/06-29 від 20 липня 2021 року, у відповідності до якої за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого статтею 41 частиною 5 КУпАП ОСОБА_9 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 408 грн (Т. 2 а.с. 91).

Постановою Перечинського районного суду Закарпатської області від 06 квітня 2020 року, що ухвалена у справі № 304/943/21, яку поставною Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01 грудня 2021 року було залишено без змін, скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення № 06/06-29 від 20 липня 2021 року про притягнення ОСОБА_9 до адміністративної відповідальності передбаченого статтею 41 частиною 5 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 408 гривень, а справу закрито (Т. 1 а.с.а.с. 208-215).

У відповідності до статті 38 Закону України "Про охорону праці" від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII (далі по тексту Закон України "Про охорону праці") державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

За змістом статті 39 Закону України "Про охорону праці" посадові особи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з нагляду за охороною праці мають право безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції.

Статтею 6 Закону України № 877-V визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Не виправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідно до статті 7 частини 1 Закону України № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до статті 7 частини 3 Закону України № 877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державноо нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Як було встановлено судом позапланова перевірка була призначена на підставі статті 6 частини 1 абзацу 9 Закону України № 877-V з метою встановлення дійсних обставин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, у ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" (Т.2 а.с. 62).

При цьому, суд звертає увагу, що згідно статті 6 частини 1 абзацу 9 Закону України № 877-V підставою для здійснення позапланового заходу є настання не будь-якої смерті потерпілого, а лише тієї, що настала внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Наказом Управління Держпраці у Закарпатській області від 13 липня 2021 року № 57-с/п "Про призначення комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку" було створено комісію для з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 12 липня 2021 року із групою осіб, працівників ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" (Т 2 а.с. 2).

Так, утвореною комісією було складено акти від 13 вересня 2021 року спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 12 липня 2021 року із групою осіб, працівників ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат", за висновками яких комісія дійшла висновку, що вказаний нещасний випадок визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом (Т. 2 а.с.а.с. 102-154).

Тобто лише 13 вересня 2021 року спеціально створеною комісією Управління Держпраці у Закарпатській області відповідно до чинного законодавства було встановлено той факт, що нещасний випадок, що стався 12 липня 2021 року із групою осіб, працівників ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" є таким, що пов`язаний з виробництвом.

Разом з тим, до встановлення вищевказаного факту, правові підстави для призначення на підставі статті 6 частини 1абзацу 5 Закону України № 877-V позапланової перевірки ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" були відсутні.

Згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 05.02.2019 у справі№2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справі № 826/17123/18 від 21.02.2020 відступив від висновків про застосування норми права у подібних правовідносинах у частині того, що саме на етапі допуску до перевірки платник податків може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного здійснення податкового контролю щодо себе; а також, що допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні та проведенні відповідної документальної виїзної або фактичної перевірки, які викладено в постановах Верховного Суду від 13.03.2018 (справа № 804/1113/16), від 24.05.2019 (справа № 826/16221/15), від 03.10.2019 (справа № 820/850/16), від 16.10.2019 (справа № 820/11291/15), від 22.11.2019 (справа № 815/4392/15) тощо.

Водночас, судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформулювала правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

З огляду на вищезазначений правовий висновок Верховного Суду, оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень платник податків може посилатись на порушення порядку проведення такої перевірки (наказу), яким судами, поряд із встановленими в ході перевірки порушеннями податкового та/або іншого законодавства, має бути надана правова оцінка в першу чергу.

Наведені висновки безпосередньо стосуються податкових правовідносин, проте закріплюють загальне правило, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування.

З огляду на вищенаведені обставини та з урахуванням правових висновків Верховного Суду, суд приходить до висновку, що вказані порушення зумовлюють протиправність здійсненого заходу державного нагляду (контролю) та прийняття за його наслідками припису Управління Держпраці у Закарпатській області № 06/06-18 від 21 липня 2021 року, оскільки описані вище порушення виключають допустимість як доказів відомостей, отриманих в ході такої перевірки, та, відповідно, нівелюють її результати.

Відповідно до статті 7 частини 7 Закону України № 877-V у разі необхідності вжиття заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю), зокрема, складає припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

У відповідності до статті 7 частини 8 Закону України № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Проаналізувавши зазначені вище положення, суд зауважує, що Управління Держпраці уповноважене здійснювати державний контроль суб`єктів господарювання у формі планових та позапланових перевірок, які проводяться з метою виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства, зокрема, у сферах промислової безпеки, охорони праці. Результати таких перевірок оформлюються у формі акта, а у разі необхідності вжиття інших заходів, зокрема, у вигляді припису з конкретною вимогою щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис органу державного нагляду (контролю), виноситься лише у випадку виявлення під час перевірки порушень вимог законодавства у сферах промислової безпеки, охорони праці та повинен містити вимогу щодо усунення цих порушень.

Припис не може замінювати таку форму контролю як проведення перевірки, та за його допомогою не можуть витребовуватися необхідні документи, що мають оглядатися та досліджуватися при перевірці.

Необхідність надання документів, що зафіксована безпосередньо в самому приписі не узгоджується з вимогами законодавства щодо суті та меті припису, як обов`язкового до виконання документа, направленого на усунення виявлених порушень вимог законодавства у певній сфері.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 09.06.2021 у справі № 160/1351/19 та від 27.10.2021 у справі № 826/8130/16.

Відповідно до пункту 5, яким зобов`язано відповідача оскаржуваним приписом усунути виявлені порушення, зокрема зазначено, про відсутність журналу вступного інструктажу та журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці, з підтвердженнями про проходження інструктажів з охорони праці працівників ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 (вилучені працівниками НПУ), чим порушено вимоги статті 13 Закону України "Про охорону праці", пунктів 6.3, 6.10 Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості (Т. 2 а.с.а.с. 87-89).

Таким чином, станом на час проведення відповідачем позапланової перевірки, вказаний журнал вступного інструктажу та журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці позивачем не зміг бути наданий, оскільки такий було вилучені працівниками Національної поліції України, що не заперечується відповідачем, що свідчить про відсутність порушення з охорони праці з боку позивача.

А відтак, суд зазначає, що у зв`язку із вилученням працівниками Національної поліції України журналу вступного інструктажу та журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці, з підтвердженнями про проходження інструктажів з охорони праці працівників позивач позбавлений можливості виконання вказано пункту оскаржуваного припису в строк зазначений в ньому.

Крім того, відповідно до пункту 7, яким зобов`язано відповідача оскаржуваним приписом усунути виявлені порушення, зокрема зазначено, що працівників не інформують про наявність на робочому місці небезпечних факторів ( ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ), чим порушено вимоги статі 5 Закону України "Про охорону праці" (Т. 2 а.с.а.с. 87-89).

Як встановлено судом та не заперечується учасниками справи, внаслідок нещасного випадку працівники ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" - ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 загинули, а відтак виконання позивачем пункту 7 оскаржуваного припису є неможливим у зв`язку із настанням смерті вказаних працівників.

Тобто, вимоги оскарженого Припису не направлені на усунення порушень вимог законодавства у сферах промислової безпеки, охорони праці та не можуть бути виконання позивачем з незалежних від нього причин.

Разом з тим, Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі по тексту - Порядок № 823).

Згідно із пунктом 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Відповідно до статті 7 частини 7 Закону України № 877-V у разі необхідності вжиття заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю), зокрема, складає припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно із пунктами 20-21 Порядку № 823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Як судом було встановлено, що за результатом перевірки складено Акт позапланового заходу щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни № 06/06-18 від 21 липня 2021 року, з яким директор суб`єкта господарювання ТДВ "Перечинський лісохімічний комбінат" Лебедев О.О. був ознайомлений та вказав, що зауваження до акту перевірки будуть додані у вигляді окремого документу (Т. 2 а.с.а.с. 64-86):

В цей же день 21 липня 2021 року головним державним інспектором Управління Держпраці у Закарпатській області оформлено припис про усунення виявлених порушень № 06/06-18, яким позивача зобов`язано усунути виявлені порушення вказані в Акті перевірки (Т. 2 а.с.а.с. 87-89).

26 липня 2021 року позивачем до Управління Держпраці було подано зауваження до Акту перевірки (Т. 2 а.с.а.с. 93-98).

Згідно зі статтею 7 частиною 7 Закону України № 877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, падання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Європейська конвенція про обчислення строків (ETS № 76) від 16 травня 1972 року, (далі по тексту Конвенція), (стороною якої є Україна) передбачає, що: "Ця Конвенція застосовується до обчислення строків у цивільних, комерційних і адміністративних справах, включаючи процедуру стосовно таких справ, якщо такі строки встановлені: a) законом або судовим чи адміністративним органом; b) органом арбітражу, якщо такий орган не встановив порядку обчислення строків: або c) сторонами, якщо порядок обчислення строків не був безпосередньо чи опосередковано узгоджений між сторонами і не визначається існуючою практикою відносин між сторонами. Проте Конвенція не застосовується до строків, які обчислюються ретроактивн". (стаття 1 Конвенції).

Згідно зі статтею 2 Конвенції, для цілей цієї Конвенції термін "dies a quo" означає день, з якого починається відлік с трок). а термін "dies ad quem" означає день, у який цей строк спливає.

Згідно зі статтею 3 Конвенції, строки, обчислені у днях, тижнях, місяцях і роках. починаються опівночі "dies a quo" (тобто, дня коли починається перебіг строку) і спливають опівночі "dies ad quem".

Можливість застосування Конвенції як міжнародного акту законодавства, стороною якого є Україна, підтверджується постановою Верховного Суду у справі № 812/1312/17, у якій Верховний Суд погодився з можливістю застосування судами попередніх інстанцій Конвенції.

Виходячи із наведеного, встановлений Законом України № 877-V строк тривалістю 5 робочих днів і дня завершення здійснення заходу державного нагляду починає перебіг з опівночі 22 липня 2021 року.

Таким чином судом резюмується, що, оскаржуваний припис складений у строки, що суперечать Закону України № 877-V, тобто у строки, коли відповідач законодавчо таких повноважень не мав. А відтак така діяльність відповідача є протиправною, тобто такою, що не відповідає закону.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 07 липня 1998 року № 11-рп/98 "Справа за конституційним поданням Президента України щодо офіційного тлумачення частин другої і третьої статті 84 та частин другої і четвертої статті 94 Конституції України" зазначив, що приймає до уваги загальноприйнятий у законодавстві України порядок обчислення строків на вчинення відповідних процесуальних дій органами влади. Так, у Цивільному процесуальному кодексі України передбачено, що коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк. Якщо закінчення строку припадає на неробочий день, то за останній день строку вважається перший після нього робочий день. Аналогічні норми містяться і в КАС України та ГПК України. Конституційний Суд України дійшов висновку, що перебіг строків починаються з наступного дня після того дня, з якого починається строк.

Відповідно до статті 2 частини 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, перевіряючи оскаржуваний позивачем індивідуальний правовий акт на відповідність його критеріям, наведеним у статті 2 частині 2 КАС України, суд приходить до висновку, що такий прийнято не на підставі та не у спосіб, встановлений законодавством, що регулює спірні правовідносини; є необґрунтованим, тобто таким, що прийнятий без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття; упередженим; прийнятим без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Відповідно до статті 72 частини 1 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 73 частини 2 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із статтею 76 частинами 1, 2 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно вимог статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис відповідає критеріям, встановленим статтею 2 частини 2 КАС України, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

У пункті 29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року Справа "РуїзТоріха проти Іспанії" (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов необхідно задовольнити.

Керуючись статтями 139, 242-246 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з додатковою відповідальністю "Перечинський лісохімічний комбінат" (89200, Закарпатська область, м. Перечин, вул. Ужанська, 25 ) до Управління Держпраці у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Минайська 16, ) про визнання протиправним та скасування припису задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Закарпатській області № 06/06-18 від 21 липня 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 22 вересня 2022 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі було складено 03 жовтня 2022 року.

СуддяС.Є. Гаврилко