Справа № 340/1056/22
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 вересня 2022 року м. Дніпросправа № 340/1056/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.05.2022 (суддя Петренко О.С.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького, Головного спеціаліста відділу Інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького Євдокімової Анни Анатоліївни про визнання протиправними дій та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького, Головного спеціаліста відділу Інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького Євдокімової Анни Анатоліївни, в якому просила визнати дії Головного спеціалісту відділу Інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького Євдокімової Анни Анатоліївни за результатами позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності по складенню Припису №9 від 25.01.2022 року - протиправними та скасувати його.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького №9 від 25.01.2022 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В решті позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій ОСОБА_1 просить його скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо складання припису протиправними.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказує на те, о суд розглянувши справу в спрощеному провадженні без виклику сторін не надав позивачу права обґрунтувати повно свою позицію та довести суду протиправність дій відповідача. Крім того, скаржник вказує на те, що суд визнавши протиправним припис через недотримання відповідачем вимог законодавства щодо процедури проведення перевірки та складання припису, повинен був визнати протиправними дії щодо складання такого незаконного припису.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 07.12.2021 Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького видано наказ № 37-о «Про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності» стосовно позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою - АДРЕСА_1 .

На підставі вищезазначеного наказу за зверненням ОСОБА_2 від 30.11.2021 відповідачем 2 видано направлення №16 від 17.01.2022, яке дійсне з 17.01 по 28.01 2022.

Направлення №16 від 17.01.2022 розміщено на офіційній сторінці Кропивницької міської ради в розділі Управління.

Представник відповідача у відзиві вказував, що в зв`язку з технічною помилкою опубліковано в розділі «Планові перевірки», проте в направленні вказано вид заходу «позаплановий».

Після виявлення помилки направлення переміщено в розділ «Позапланова перевірка».

09.12.2021 на адресу ОСОБА_1 направлено лист-запрошення №01-45/567.

19.01.2022 на адресу позивача направлено лист №01-46/41, в якому зазначено прохання надати доступ до об`єкта будівництва за присутності суб`єкта містобудування 25.01.2022 о 10:00 годин.

У відповідності до фіскального чеку АТ «Укрпошта», вищезазначений лист надісланий 19.02.2022 та отриманий позивачем 29.01.2022.

25.01.2022 головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління, прибувши на об`єкт, зафіксувала факт недопущення на об`єкт перевірки посадових осіб органів ДАБК (акт від 25.01.2022 за №5).

При цьому зазначено, що позивач була повідомлена про перевірку, на яку не з`явилася, на телефонні дзвінки не відповідача, про причини неможливості з`явитися на об`єкт будівництва в зазначений день та час Управління не повідомляла, що свідчить про факт недопущення посадових осіб Управління до проведення позапланової перевірки.

Вказане порушення зафіксовано протоколом про адміністративне правопорушення від 25.01.2021 за №14 та винесено припис від 25.01.2022 №9.

Не погодившись з яким позивач звернулась до суду.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції вказав на те, що оскільки позивач 29.01.2022 отримала лист від 19.01.2022 №01-46/41, в якому зазначено прохання надати доступ до об`єкта будівництва за присутності суб`єкта містобудування 25.01.2022, отже позивач не була належним чином повідомлена про призначення та проведення перевірки, у посадових осіб були відсутні підстави й для складання акту про не допуск їх до перевірки, оскільки відсутніми є докази того, що позивач знала про позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю та умисно не прибула до місця проведення перевірки, або вчинили інші дії для недопущення осіб до перевірки.

Відмовляючи в задоволенні решти позовних вимог, суд заначив, що складання приписів є безпосереднім обов`язком відповідача як суб`єкта владних повноважень.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними та незаконними і відповідно - підставою для притягнення таких суб`єктів до відповідальності.

Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи (Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 року № 294).

Положеннями частин першої та другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначена в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пунктів 7, 4, 9 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи інспекцій мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування інспекції, яку вони представляють.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно із пунктом 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 19 Порядку № 533 також передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункт 21 Порядку № 533).

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що у відповідача наявні повноваження щодо складання приписів з вимогами про усунення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівельної діяльності.

Отже, дії щодо складання приписів є лише інструментом суб`єкта владних повноважень, передбачених законодавцем для виконання покладених на відповідний орган завдань.

Порушення порядку складання припису потягнуло за собою визнання протиправним та скасування спірного припису, що є належним способом захисту порушеного права позивача.

Посилання скаржника на правову позицію Верховного Суду викладену у справі № 813/518/17, колегія суддів відхиляє, оскільки дана справа містить зовсім інший предмет спору та суб`єктний склад, що не відповідає характеру спірних відносин.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення скарги та скасування чи зміни законного рішення суду.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.05.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров