Справа № 160/8740/22
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2022-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2022 року Справа № 160/8740/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "НОРДГАЗ" до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправним позапланового заходу державного нагляду (контролю) та скасування рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій, -
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправним позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки ТОВ «НОРДГАЗ»
- скасувати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін №13/9-22 від 07.06.2022 року.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що під час здійснення перевірки посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було надано вимогу №590/1 та направлення ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 23.05.2022 року №590 на проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки ТОВ "НОРДГАЗ" за місцем провадження господарської діяльності за адресою: м.Дніпро, вул.Шинна, 19. Позивач зазначає, що як підставу для проведення перевірки зазначено наказ ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 23.05.2022 року №590-ПО, доручення Прем`єр-міністра України від 07.05.2022 року та лист Держпродспоживслужби України щодо проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) №15.2.2-7/4861 від 08.05.2022 року. Проте, на думку позивача, не можна вважати дорученням вищевказаний документ, адже там немає посилання, що це дійсно доручення Прем`єр-міністра України, а не просто результат наради. Позивач зазначає, що результат наради Прем`єр-міністра України та лист Держпродспоживслужби України щодо проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю), не проходили правову експертизу на відповідність Конституції України, законам України та іншим актам законодавства. Таким чином, проведений відповідачем позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки ТОВ «НОРДГАЗ» є протиправним, що є підставою для скасувати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін №13/9-22 від 07.06.2022 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.06.2022 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність ч.3 ст.161 КАС України.
На виконання ухвали суду, 19.07.2022 року позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, а саме сплачено судовий збір за звернення з даним позовом до суду у розмірі 4 962 грн.
Ухвалою суду від 21.07.2022 року у даній справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
На виконання вимог ухвали 24.08.2022 року до суду найшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначає, що на підставі наказу видане направлення №590 від 23.05.2022 р. для проведення позапланового заходу державного нагляду у формі перевірки ТОВ «НОРДГАЗ» за адресою: вул.Шинна, 19 у м.Дніпро. Предметом перевірки було дотримання вимог порядку формування, встановлення та застосування цін на товари, які мають істотну соціальні значущість (бензин та дизельне паливо), відповідно до Закону «Про ціни і ціноутворення», постанов КМУ Про встановлення карантину та запровадженій обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричинені коронавірусом SARS-CoV-2 від 09.12.2020 р. №1236, Про заходи щодо стабілізації цін на товари, що мають істотну соціальну значущість, товари протиепідемічного призначення від 22.04.2020 р. №341.
На виконання вимог закону у позивача було витребувано копії документів необхідних для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та документів, що можуть підтверджувати їх порушення. 26.05.2022 року ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області було отримано лист вих. №2705/22, в якому позивач повідомив про неможливість надання необхідних для перевірки копій документів у зв`язку з відсутністю працівників на робочих місцях в м.Києві, та відсутністю доступу до оригіналів цих документів. Ненаданням витребуваних документів, відповідно до вимоги №590/1, позивач створив перешкоди для здійснення перевірки, що й стало підставою для винесення рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін №13/9-22 від 07.06.2022 року. Відповідач вважає, що дії Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області з організації та проведення позапланової перевірки ТОВ «НОРДГАЗ» є правомірними, які відповідають повноваженням та вимогам, які передбачені законодавством. Враховуючи викладене, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити.
Ухвалою суду від 12.09.2022 року відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
До суду 13.09.2022 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він додатково зазначає, що оскільки лист Держпродспоживслужби України не є нормативним актом, то відповідач не може посилатися на нього як на одну з підстав проведення перевірки. Також позивач вважає безпідставним та невірним твердження відповідача, що з числа нормативно-правових актів, що подаються на державну реєстрацію, є такі, які не підпадають під дію Указу та відповідно до п.5 Положення повертаються суб`єктам нормотворення без державної реєстрації (як акти оперативно-розпорядчого характеру (разові доручення); такі, що мають рекомендаційний характер; якими доводяться до відома підприємств, установ і організацій рішення вищих органів: які спрямовані на організацію виконання рішень вище стоячих органів і власних рішень міністерств, інших органів виконавчої влади, органів господарського управління та контролю, що не мають нових правових норм, або як акти нормативно-технічного характеру (державні стандарти, будівельні норми і правила, тарифно-кваліфікаційні довідники, форми звітності та інші). З тих підстав, що розпорядчий документ повинен містити реквізити та заголовок, а також такі структурні складові: констатуючу частину (преамбулу); розпорядчу частину: нормативний корпус (положення щодо сфери правового регулювання (за потреби); загальні та спеціальні норми права; способи реалізації норм права); корелятивні зміни (за потреби); форму оприлюднення (за потреби); положення про набрання чинності; додатки (за потреби). У даному документі таких складових не міститься, більш того даний результат наради містить більш наказовий характер, також даний документ жодним чином не має рекомендаційного характеру, а також не являється актом нормативно-технічного характеру. Тому у будь-якому випадку документи обов`язково мають проходити експертизу на відповідність Конституції України та Законам України. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити з викладених у ньому підстав.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Предметом позапланового заходу стало дотримання вимог порядку формування, встановлення та застосування цін на товари, які мають істотну соціальні значущість (бензин та дизельне паливо), відповідно до Закону «Про ціни і ціноутворення», постанов КМУ Про встановлення карантину та запровадженій обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричинені коронавірусом SARS-CoV-2 від 09.12.2020 №1236, Про заходи щодо стабілізації цін на товари, що мають істотну соціальну значущість, товари протиепідемічного призначення від 22.04.2020 р. №341.
Так, вимогою №590/1 від 24.05.2022 року у позивача витребувано наступні копії документів:
Розпорядчі та дозвільні документи:
- виписки або витягу з ЄДРПОУ;
- статуту юридичної особи;
- свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість та/або витяг з реєстру;
- довідку щодо типу суб`єкта господарювання (мікро-, малого, середнього, великого підприємництва);
- ліцензії з додатками на провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі пальним;
- наказів щодо призначення керівника товариства, регіонального керівника, управляючого або документи, що підтверджують повноваження уповноваженої особи, що бере участь у проведенні заходу, посадової особи відповідальної за формування, встановлення та застосування цін і тарифів, посадової особи, що здійснює розрахункові операції;
Документи, що підтверджують функціональні повноваження:
- посадові інструкції осіб, які беруть участь у перевірці, операторів, або касирів (на вимогу інспектора осіб, що здійснюють розрахункові операції) та копію паспорту особи, яка вчинила правопорушення (в разі притягнення її до адміністративної відповідальності).
Документи, що підтверджують запроваджені ціни та обсяги реалізації:
- накази, розпорядження, рішення керівництва товариства, щодо діючих цін на бензини та дизельне паливо;
- реєстри роздрібних цій на бензини та дизельне паливо із зазначенням назви товару, артикулу, оптової відпускної ціни (ціни постачальника) з посиланням на документ, що її засвідчує, розміру торговельної надбавки, встановленої роздрібної ціни;
- форми 13-НП, 16-НП, 17-НП відповідно до Інструкції про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затвердженої наказом №281/171/578/155 від 20.05.2008 р. станом на 12.05.2021 р. та за період з 23.02.2022 р. по 22.06.2022 р.;
Документи, які обґрунтовують сформовані і встановлені ціни на бензини та дизельне паливо, обсяги реалізації, якісні показники палива:
- рахунки-фактури, прибуткові накладні, ТТН, інші супровідні документи, щодо кількості, якості та безпечності товару, книги надходження товарів, акти останньої інвентаризації, описи-акти уцінки, дооцінки, оформлені в установленому порядку, або документи (оборотно-сальдові відомості по рахункам 301, 311, журнали-ордери, тощо), сформовані із застосуванням спеціальних програм (1С-склад, підприємництво, тощо;
- скрін-шоти з реєстру роздрібних цін, що підтверджують декларування зміни цін;
- інформацію щодо динаміки цін на бензин та дизельне паливо з 23.02.2022 р. по теперішній час.
Відповідач у відзиві зазначає, що листом від 26.05.2022 року вих.№2605/22 позивач повідомив про неможливість надання необхідних для перевірки копій документів у зв`язку з відсутністю працівників на робочих місцях в м.Києві та відсутністю доступу до оригіналів цих документів.
06.06.2022 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за результатами проведення планової (позапланової) перевірки за дотриманням суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін складено акт №590/9-22, яким встановлено порушення позивачем пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про ціни і ціноутворення» від 21.06.2012 року №5007-VI, вимог статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V.
07.06.2022 року відповідачем за результатами розряду матеріалів позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки, було прийнято рішення від №13/9-22 про застосування адміністративно-господарських санкцій до ТОВ «НОРДГАЗ» - штраф у розмірі 34 000 грн.
Правомірність рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій та позапланового заходу державного нагляду (контролю) є предметом спору у цій справі.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Законом України «Про ціни і ціноутворення» від 21.06.2012 року №5007-VI (далі - Закон України №5007) визначено основні засади цінової політики і регулює відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення.
Згідно з ст.2 Закону України №5007, дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, органами, що здійснюють державне регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання, які провадять діяльність на території України, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення.
Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України №5007, реалізація державної цінової політики, проведення економічного аналізу рівня та динаміки цін, розроблення та внесення пропозицій щодо формування та реалізації державної цінової політики здійснюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну цінову політику.
Статтею 16 Закону України №5007 визначено, що органами державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення (далі - уповноважені органи) є: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами; інші органи, визначені законом.
Одним із завдань Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, серед іншого, є забезпечення реалізації державної політики у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін (підпункт 11 пункту 4 Положення, затвердженого Наказом Держпродспоживслужби України від 14.02.2020 року №147).
За змістом підпункту 11 пункту 4 Положення №147, Головне управління здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, приймає рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування встановлення та застосування державних регульованих цін, надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про ціни і ціноутворення», виконання контрольно-наглядових функцій за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін - є однією з основних функцій Головного управління ДПСС в Дніпропетровській області, як територіального підрозділу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами.
Згідно з ст.18 цього Закону, для виконання вищезазначених функцій уповноважені органи мають право:
1. проводити у суб`єктів господарювання в установленому порядку планові та позапланові перевірки:
- достовірності зазначеної у документах інформації про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
- бухгалтерських книг, звітів, кошторисів, декларацій, показників реєстраторів розрахункових операцій та інших документів незалежно від способу подання інформації, пов`язаних з формуванням, встановленням та застосуванням державних регульованих цін;
- наявності виписки або витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, а також документів, що посвідчують особу, в посадових осіб;
2. одержувати відповідно до законодавства у письмовій формі пояснення, довідки і відомості з питань, що виникають під час проведення перевірки;
3. одержувати безоплатно від суб`єктів господарювання, що перевіряються, копії документів та інші відомості, необхідні для здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, документів, що можуть підтверджувати їх порушення, платіжних доручень, квитанцій, що підтверджують факт перерахування до бюджету коштів у разі застосування адміністративно-господарських санкцій, а також довідки, підготовлені суб`єктами господарювання на їх вимогу;
4. робити запити та одержувати від органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування в повному обсязі інформацію та документи, необхідні для виконання покладених на них функцій;
5. вимагати від суб`єктів господарювання, що перевіряються, усунення виявлених порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
6. приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
7. надавати органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
8. звертатися до суду з позовами про стягнення до бюджету коштів у разі прийняття рішення про порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Пунктом 4 частини 1 статті 20 Закону України № 5007 передбачено, що до суб`єктів господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції за невиконання приписів уповноважених органів або створення перешкод для виконання покладених на них функцій - штраф у розмірі 2 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Повноваження та порядок діяльності уповноважених органів, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють державний контроль (нагляд) за дотриманням суб`єктами господарювання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін та державне спостереження у сфері ціноутворення, визначаються цим Законом, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та іншими законами».
Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою КМУ від 02.09.2015 року №667 (далі - Положення про Держпродспоживслужбу №667), - Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.
Приписами підпункту 11 пункту 3 Положення про Держпродспоживслужбу №667 обумовлено, що основними завдання Держпродспоживслужби у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін:
здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;
надає у випадках, передбачених законодавством, висновки щодо економічного обґрунтування витрат під час формування цін (тарифів) на товари, роботи і послуги, щодо яких запроваджено державне регулювання цін (тарифів);
надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
У свою чергу, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V), визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Статтею 2 закону №877-V встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Тобто, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, наділений повноваженнями для здійснення заходів державного нагляду, предметом яких є дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, а обмеження, визначені ч.2 ст.2 Закону № 877-V, не розповсюджуються на повноваження відповідача.
Порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон № 877-V.
Відповідно до ст.1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Отже, ГУ Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області є органом влади, уповноваженим здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосувань державних регульованих цін.
Частиною першою статті 4 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частиною третьою вказаної статті передбачено, що планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Частиною восьмою статті 4 Закону №877-V обумовлено, що органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу.
Разом з тим, частини дев`ять та десять статті 4 Закону №877-V визначають, що невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом.
Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.
Під час проведення заходів державного нагляду (контролю) не допускається вилучення у суб`єктів господарювання оригіналів їхніх фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, а також комп`ютерів, їх частин, крім випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством.
Крім того, частиною одинадцятою вказаної статті встановлено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Згідно з статтею 7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.
Статтею 42 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» від 27.02.2014 року №794-VII унормовано, що Прем`єр-міністр України, зокрема, спрямовує, координує та контролює діяльність членів Кабінету Міністрів України, керівників інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, дає з цією метою доручення, обов`язкові до виконання зазначеними органами та посадовими особами.
Параграфом 9 розділу 1 Регламенту Кабінету Міністрів України, затвердженому постановою КМУ від 18.07.2007 року №950, передбачено, що Прем`єр-міністр, керуючи роботою Кабінету Міністрів, дає доручення, які є обов`язковими для виконання, членам Кабінету Міністрів, керівникам інших центральних органів виконавчої влади, крім тих, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів через відповідних міністрів, Голові Ради міністрів Автономної Республіки Крим та головам місцевих держадміністрацій.
У разі коли питання, що потребує вирішення, належить до компетенції центрального органу виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів через відповідного міністра, доручення Прем`єр-міністра надається такому міністрові.
Доручення Прем`єр-міністра оформляється як офіційний документ організаційно-розпорядчого характеру на спеціальному бланку.
Параграфом 75 розділу 8 вищевказаного Регламенту Кабінету Міністрів України визначено, що виконання законів України, постанов Верховної Ради, актів Президента України та Кабінету Міністрів, доручень Прем`єр-міністра забезпечують міністерства, інші центральні та місцеві органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим.
Згідно з параграфом 77 цього розділу 8 цього ж Регламенту Кабінету Міністрів України під час виконання акта законодавства, доручення Прем`єр-міністра орган виконавчої влади, визначений відповідальним за виконання, взаємодіє з іншими органами виконавчої влади. Інформація про завдання, встановлені органам виконавчої влади у дорученнях Прем`єр-міністра, у разі потреби доводиться до відома інших державних органів шляхом надсилання їм копій таких доручень.
Щодо посилання позивача на те, що такі документі, як наради Прем`єр-міністра України та лист Держпродспоживслужби України не проходили правову експертизу на відповідність Конституції України, законам України та іншим актам законодавства. Суд зазначає, що спеціальний порядок державної реєстрації нормативно-правових актів установлено Положенням про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, органів господарського управління та контролю, що зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.1992 р. (далі-Положення).
Положенням встановлено, що державній реєстрації в Мін`юсті підлягають нормативно-правові акти, які містять одну або більше норм, що зачіпають права, свободи, законні інтереси і стосуються обов`язків громадян та юридичних осіб, встановлюють новий або змінюють, доповнюють чи скасовують організаційно-правовий механізм їх реалізації, або мають міжвідомчий характер, тобто є обов`язковими для інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб, що не належать до сфери управління суб`єкта нормотворення.
На державну реєстрацію не подаються акти:
а) персонального характеру (про склад комісій, призначення на посаду і звільнення з неї, заохочення працівників тощо);
б) дія яких вичерпується одноразовим застосуванням, крім актів про затвердження положень, інструкцій та інших, що містять правові норми;
в) оперативно-розпорядчого характеру (разові доручення);
г) якими доводяться до відома підприємств, установ і організацій рішення вищестоящих органів;
д) спрямовані на організацію виконання рішень вищестоящих органів і власних рішень міністерств, інших органів виконавчої влади, що не мають нових правових норм;
е) рекомендаційного, роз`яснювального та інформаційного характеру (методичні рекомендації, роз`яснення, у тому числі податкові, тощо), нормативно-технічні документи (національні та регіональні стандарти, технічні умови, будівельні норми і правила, правила спортивних змагань з видів спорту, визнаних в Україні, тарифно-кваліфікаційні довідники, кодекси усталеної практики, форми звітності, у тому числі щодо державних статистичних спостережень, адміністративних даних та інші).
Отже, направлення №590 на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 23.05.2022 року видане відповідачем відповідно до підстав, які передбачені чинним законодавством. Вказівка на лист Держпродспоживслужби України не змінює законності підстав для проведення такого заходу.
З огляду на викладене, суд вважає необґрунтованими доводи позивача, стосовно того, що спірний наказ та направлення на проведення перевірки, видані за відсутності належних правових підстав для їх видання та в свою чергу є протиправними, оскільки доручення Прем`єр-міністра України є чинним та не було оскаржено, а тому видані на підставі цього доручення наказ та направлення є правомірними та дії відповідача, у свою чергу, відповідали нормам закону.
Щодо неможливості надати позивачем витребуваних документів суд зазначає, що відсутність доступу до документів внаслідок переведення працівників позивача на дистанційну (відділену) роботу, не звільняє від обов`язку суб`єкта господарювання надати копії таких документів органу державного нагляду (контролю), зокрема і засобами поштового чи електронного зв`язку. При цьому, позивач не надає суду доказів звернення до відповідача із проханням продовжити строк для подання таких документів, такі докази відсутні й в матеріалах справи.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що ТОВ «НОРДГАЗ» безпідставно не виконало вимогу відповідача, внаслідок чого допустило створення перешкод органу державного нагляду (контролю) для виконання покладених на нього функцій, а тому відповідач правомірно застосував до нього адміністративно-господарську санкцію у вигляді накладення штрафу у розмірі 2 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 000 грн.
Вимога позивача про визнання протиправним позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки ТОВ «НОРДГАЗ» також не підлягає задоволенню, оскільки перевірку спеціалістами Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській фактично не проведено, а саме, для її повного та всебічного виконання необхідні були документи, які ТОВ «НОРДГАЗ» станом на останній день позапланового заходу державного нагляду (контролю) відповідачу не надало, у зв`язку з чим створило перешкоду органу державного нагляду (контролю) та його посадовим особам для проведення позапланового заходу.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Виходячи із меж заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд приходить до висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню.
Зважаючи на наведене, судом встановлено, що рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін №13/9-22 від 07.06.2022 року прийняте Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області відповідало нормам чинного законодавства, а отже відсутні підстави для його скасування.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
За таких обставин, суд вважає, що у задоволенні даної позовної заяви слід відмовити повністю з викладених вище підстав.
Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати, понесені позивачем, відповідно до ст.139 КАС України, не відшкодовуються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд,-
ВИРІШИВ:
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма