Справа № 340/3085/22
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 вересня 2022 року м. Дніпросправа № 340/3085/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач), суддів: Баранник Н.П., Щербака А.А.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2022 року у справі №340/3085/22 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про стягнення майнової та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про стягнення майнової шкоди 70489,59грн. та моральної шкоди 25000 грн.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2022 року відмовлено у відкритті провадження у справі.

Позивачем на вказане рішення суду подана апеляційна скарга в якій просить скасувати ухвалу, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не враховано того, що позовні вимоги обґрунтовані тим, що неправомірне прийняття податковим органом податкового повідомлення-рішення, яке в подальшому було скасовано судовим рішенням, призвело до безпідставної відмови у реєстрації платника єдиного податку та додаткових витрат на сплату податків. Також судом не враховано висновків Верховного Суду з питання юрисдикції подібних спорів.

Розгляд справи, судом апеляційної інстанції, здійснювався із застосуванням режиму відеоконференції.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні суду заперечив щодо задоволення апеляційної скарги, зазначив, що вважає ухвала суду першої інстанції прийнята обґрунтовано.

Розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2022 року відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала суду першої інстанції обґрунтована, з посиланням на ч.5 ст.21 КАС України, тим, що позовних вимог щодо вирішення публічно-правового спору позивачем не заявлено.

Переглядаючи судове рішення колегія суддів суду апеляційної інстанції доходить наступних висновків.

Частиною 1 ст. 20 ГПК України визначено справи, що відносяться до юрисдикції господарських судів.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Стаття 19 КАС України визначає справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, а саме на справи у публічно-правових спорах.

До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Предметом позову у цій справі є стягнення з податкового органу шкоди внаслідок вчинення неправомірних дій та прийняття неправомірного рішення.

Як зазначає позивач у позові, указана шкода, виникла внаслідок неправомірного нарахування грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, що призвело до відмови у реєстрації його платником єдиного податку. В свою чергу нараховане грошове зобов`язання було оскаржено в судовому, проте вказані рішення та дії призвели до додаткових витрат на сплату податків у сумі 70489,59грн.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано ПК України. Цим Кодексом визначаються, зокрема, функції та правові основи діяльності контролюючих органів, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, а також умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені.

Відповідно до статті 43 цього Кодексу помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу. Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані.

Стаття 114 ПК України передбачає відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю контролюючих органів.

Відповідно до приписів п. 114.3. ст. 114 ПК України шкода, заподіяна протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю контролюючих органів, їх посадових (службових) осіб, може включати: додаткові витрати, понесені платником податку внаслідок протиправних рішень, дій чи бездіяльності контролюючих органів, їх посадових (службових) осіб (штрафні санкції, сплачені контрагентам платника податку, вартість додаткових робіт, послуг, додатково витрачених матеріалів тощо); документально підтверджені витрати, пов`язані з адміністративним та/або судовим оскарженням (крім сум, що підлягають відшкодуванню в порядку розподілу судових витрат згідно із процесуальним законодавством) незаконних (протиправних) рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів, їх посадових (службових) осіб (юридичний супровід, не пов`язаний із захистом, наданим адвокатом, відрядження працівників або представників платника податку, залучення експертів, отримання необхідних доказів, виготовлення копій документів тощо). Сума такого відшкодування не повинна перевищувати 50 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня календарного року, в якому приймається відповідне судове рішення або рішення іншого органу, у передбачених законом випадках.

Позивач, заявляючи вимогу про відшкодування шкоди заподіяної протиправними рішеннями та діями суб`єкта владних повноважень, не ставить позовної вимоги про вирішення публічно-правового спору. Тому відповідно до частини п`ятої статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України заявлені у позові вимоги мають вирішуватися за правилами цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу учасників спору.

Разом з цим у контексті обставин справи суть спірних правовідносин фактично полягає у поверненні позивачу суми надмірно сплачених ним до бюджету як податкових зобов`язань, а тому відносини між сторонами є такими, що виникли із податкового законодавства та не можуть регулюватися нормами ЦК України, тобто заявлена у справі вимога про стягнення шкоди (збитків) за своєю суттю є вимогою вирішити публічно-правовий спір щодо зобов`язання відповідачів вчинити дії з відновлення податкового ліміту позивача та його відшкодування останньому. Отже цей спір виник у сфері публічно-правових відносин, що виключає розгляд цієї справи в порядку господарського судочинства.

Таким чином, оскільки відносини між сторонами є такими, що виникли з бюджетного та податкового законодавства та фактично стосуються повноважень відповідача щодо обліку обов`язкових платежів, заявлена у справі вимога про стягнення шкоди (збитків) за своєю суттю і є вимогою вирішити публічно-правовий спір, це унеможливлює розгляд цієї справи в порядку господарського судочинства.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Великої палати Верховного Суду від 02.02.2021р. справа №908/3512/19 та Верховного Суду від 03,03,2020 справа №922/506/19.

З огляду на наведене ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції на продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 315, ст. 320, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2022 року у справі №340/3085/22 скасувати. Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає оскарженню.

Повне судове рішення складено 03 жовтня 2022 року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя Н.П. Баранник

суддя А.А. Щербак