Справа № 340/1394/22
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2022-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/1394/22

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (25022, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41, )

про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (надалі - Управління ДАБК МРК) про визнання протиправним та скасування припису.

Позов мотивовано тим, що відповідачем 21.01.2022 року проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та складено акт, в якому зазначено, що замовник ОСОБА_1 побудувала гараж без дозвільних документів на виконання будівельних робіт та з порушенням вимог до протипожежних відстаней. Позивачці вручено припис №5 від 21.01.2022 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою привести об`єкт будівництва у відповідність до чинних Державних будівельних норм з дотриманням протипожежних відстаней. Позивачка не погоджується з цим приписом та посилається на те, що вказаний гараж вона збудувала у 2009 році без дозвільної документації, а у грудні 2021 року в порядку "будівельної амністії" подала до Управління ДАБК МРК декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, яка 04.01.2022 року була зареєстрована відповідачем. Позивачка стверджує, що рішенню про прийняття гаражу в експлуатацію передувала перевірка дотримання державних будівельних норм і правил при його будівництві та за результатами технічного обстеження встановлено можливість його надійної та безпечної експлуатації. З цих підстав позивачка просить суд визнати протиправним та скасувати спірний припис.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Сагуна А.В. від 22.02.2022 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2022 року справу передано на розгляд судді Черниш О.А.

Ухвалою судді Черниш О.А. від 11.04.2022 року справу прийнято до провадження.

Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що за заявою громадянки ОСОБА_2 від 14.12.2021 року щодо перевірки законності будівництва гаража по АДРЕСА_2 та перенесення його на нормативну відстань встановлено недотримання вимог до протипожежних відстаней, передбачених ДБН Б.2.2-12.2019 "Планування та забудова території". Доводячи дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та правомірність спірного припису, представник відповідача просила суд у задоволенні позову відмовити.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

На підставі договору купівлі-продажу від 01.02.2006 року ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_3 придбали у власність житловий будинок із надвірними спорудами, розташований по АДРЕСА_2 .

Рішенням Кіровоградської міської ради №940 від 07.04.2017 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 передано у спільну сумісну власність земельну ділянку з кадастровим номером :45:381:0040 по АДРЕСА_2 , площею 0,0467 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за рахунок земель громадської та житлової забудови.

У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 05.09.2017 року зареєстровано право спільної сумісної власності на цю земельну ділянку за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

На цій земельній ділянці ОСОБА_1 та ОСОБА_3 провели реконструкцію належного їм житлового будинку, побудувавши також прибудову, гараж-літню кухню, баню та сарай, без дозвільного документа на виконання будівельних робіт.

У грудні 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 як замовники будівництва звернулися до Управління ДАБК МРК із заявою від 22.12.2021 року про прийняття об`єкта в експлуатацію, додавши декларацію про готовність об`єкта до експлуатації та технічний паспорт від 20.12.2021 року, виготовлений ОКП "Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації".

Управління ДАБК МРК 04.01.2022 року зареєструвало декларацію про готовність об`єкта до експлуатації КД28.

На підставі цієї декларації у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 12.01.2022 року зареєстровано право спільної часткової власності на будинок садибного типу по АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Між тим, 14.12.2021 року до Кропивницької міської ради надійшла скарга громадянки ОСОБА_2 , яка проживає у АДРЕСА_2 , у якій вона повідомила про те, що будівництво споруд на сусідніх домоволодіннях проведено без дотримання будівельних норм і санітарних правил.

Звернення ОСОБА_2 20.12.2021 року розглянуто на засіданні комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності, створеній при Управлінні ДАБК МРК, якою рекомендовано провести за цим зверненням позапланову перевірку.

У зв`язку з цим начальник Управління ДАБК МРК видала наказ №41/1-о від 20.12.2021 року та направлення №8 від 10.01.2022 року, яким доручила головному спеціалісту відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК МРК Євдокімовій А.А. здійснити позапланову перевірку на об`єкті "Будівництво гаража за адресою: АДРЕСА_2 " щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у строк з 10.01.2022 року по 21.01.2022 року.

Головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК МРК Євдокімова А.А. склала акт №8 від 21.01.2022 року за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У цьому акті вказано, що під час проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_2 встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 у повному обсязі побудовано гараж розмірами 6,04 м х 10 м без дозвільних документів на виконання будівельних робіт. Відповідно до технічного паспорта №503234 від 20.12.2021 року, розробленого ОКП "КООБТІ", зазначений гараж побудований у 2009 році. У грудні 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відповідно до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" подали декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, у тому числі гаража. Декларація про готовність об`єкта до експлуатації КД28 зареєстрована Управлінням. Проте цей гараж розміщений на межі домоволодінь АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 , а відстань від житлового домоволодіння АДРЕСА_3 до гаража домоволодіння АДРЕСА_2 складає 1 м, що порушує вимоги до протипожежних відстаней відповідно до п.6.1.39 та табл. 15.2 ДБН Б.2.2-12.2019 "Планування та забудова території".

В акті №8 від 21.01.2022 року вказано про порушення ОСОБА_1 як замовником та підрядником будівництва вимог частини 1 статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівельних норм, стандартів і правил, за що передбачена відповідальність частиною 1 статті 96 КУпАП.

Також головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК МРК ОСОБА_4 видала позивачці припис №5 від 21.01.2022 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою усунути порушення містобудівного законодавства, а саме привести об`єкт будівництва гараж по АДРЕСА_2 у відповідність до чинних Державних будівельних норм з дотриманням протипожежних відстаней, у строк до 21.03.2022 року.

Не погодившись з приписом, позивачка звернулася до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір щодо законності оскарженого припису, суд виходив з того, що він виданий за наслідками здійснення відповідачем заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Об`єктами будівництва у розумінні статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно з частинами 1, 2, 4, 5 статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до частини 1 статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно з частинами 1, 5, 7 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 3 частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством.

Згідно з пунктами 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 19 Порядку №553 передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Суд установив, що спірний припис виданий за результатами державного архітектурно-будівельного контролю, у ході якого встановлено факт виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, а саме не забезпечено нормативну протипожежну відстань від гаража, належного позивачці, до сусіднього житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , який належить громадянці ОСОБА_2 .

Позивачка оспорює цей припис, посилаючись на те, що вказаний об`єкт будівництва був прийнятий відповідачем в експлуатацію в порядку "будівельної амністії", а під час його технічного обстеження та прийняття в експлуатацію не було встановлено порушення будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" орган державного архітектурно-будівельного контролю безоплатно протягом 10 робочих днів з дня подання заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені об`єкти будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт, за результатами технічного обстеження приймає в експлуатацію:

- збудовані у період з 5 серпня 1992 року до 9 квітня 2015 року індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки загальною площею до 300 квадратних метрів, а також господарські (присадибні) будівлі і споруди загальною площею до 300 квадратних метрів;

- збудовані до 12 березня 2011 року будівлі і споруди сільськогосподарського призначення.

Порядок прийняття в експлуатацію таких об`єктів і проведення технічного обстеження визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. При цьому технічне обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів включно, господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 100 квадратних метрів включно проводиться в ході їх технічної інвентаризації з відповідною відміткою в технічному паспорті.

До власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до цього пункту подали документи про прийняття в експлуатацію збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт об`єктів будівництва, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

Згідно з частинами 1, 2 статті 39-3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна - це комплекс робіт з метою визначення складу, фактичної площі, об`єму, технічного стану та/або визначення змін зазначених характеристик за певний період часу із виготовленням відповідних документів (матеріалів технічної інвентаризації, технічного паспорта) з використанням Реєстру будівельної діяльності.

Технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна проводиться фізичною особою - підприємцем або юридичною особою, у складі якої працюють один або більше відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію та отримали кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт із технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність", зокрема: 4) перед прийняттям в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, визначених пунктом 9 розділу V "Прикінцеві положення" цього Закону.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.07.2018 року №158, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.08.2018 року за №976/32428, затверджено Порядок проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт (надалі Порядок №158, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Цей Порядок, розроблений на виконання вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів", встановлює процедуру проведення технічного обстеження та умови прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельних ділянках відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт (далі - об`єкти), а саме:

- індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, а також господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 300 квадратних метрів, збудованих у період з 05 серпня 1992 року по 09 квітня 2015 року;

- будівель і споруд сільськогосподарського призначення, збудованих до 12 березня 2011 року.

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку №158 у цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях:

- господарські (присадибні) будівлі - допоміжні (нежитлові) приміщення, до яких належать сараї, хліви, гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, котельні, бойлерні, трансформаторні підстанції тощо, та прибудови до них;

- замовник - особа, що має право власності чи право користування земельною ділянкою відповідного цільового призначення, на якій розміщено об`єкт, та подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву;

- індивідуальний (садибний) житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, установлених законом, іншими нормативно-правовими актами, поверховість якої не має перевищувати чотирьох поверхів, призначена для постійного в ній проживання, що складається із житлових та допоміжних (нежитлових) приміщень, і прибудова до неї;

- технічне обстеження - комплекс заходів, спрямованих на встановлення технічного стану будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта з метою визначення можливості або неможливості його надійної та безпечної експлуатації.

Будівлі і споруди сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), визначаються відповідно до будівельних норм, стандартів і правил.

Розділом II Порядку №158 унормований такий порядок проведення технічного обстеження:

1. Технічне обстеження об`єктів проводиться відповідно до цього Порядку, будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

2. Технічне обстеження проводиться суб`єктом господарювання, який має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із Законом України "Про архітектурну діяльність" одержали кваліфікаційний сертифікат, або фізичною особою - підприємцем, яка згідно із зазначеним Законом має кваліфікаційний сертифікат (далі - виконавці).

3. Технічне обстеження включає такі етапи:

- попереднє (візуальне) обстеження об`єкта, у тому числі огляд і фотографування об`єкта та його конструктивних елементів, виконання обмірів, визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкта, аналіз проектної та іншої технічної документації (за наявності);

- детальне (інструментальне) обстеження об`єкта, у тому числі визначення параметрів і характеристик матеріалів, виробів та конструкцій, із залученням фахівців відповідної спеціалізації та атестованих лабораторій (за потреби).

Якщо етапи технічного обстеження об`єкта, що проводилось, не збігаються з названими етапами, зазначаються фактично пройдені етапи технічного обстеження.

4. Не дозволяється проведення технічного обстеження виключно за фотографіями, відеозаписами, кресленнями чи іншими документами без дотримання вимог пункту 3 цього розділу.

На підставі інформації, отриманої під час технічного обстеження, з урахуванням виду, складності, технічних та інших особливостей об`єкта, проведених заходів, передбачених пунктом 3 цього розділу, а також даних технічного паспорта, проектної та іншої технічної документації на об`єкт (за наявності) виконавець проводить оцінку технічного стану об`єкта та складає звіт про проведення технічного обстеження (далі - звіт) за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку.

Пронумерований, прошнурований звіт підписується та скріплюється особистою печаткою виконавця і затверджується суб`єктом господарювання, який проводив технічне обстеження (для юридичних осіб).

5. Технічне обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів включно, а також господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 100 квадратних метрів включно проводиться виконавцем (експертом (інженером) з технічної інвентаризації) під час їх технічної інвентаризації лише за результатами попереднього (візуального) етапу обстеження з проставленням у технічному паспорті відмітки про проведення технічного обстеження (далі - відмітка) за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

Відмітка проставляється у технічному паспорті на схематичному плані земельної ділянки.

Розділом III Порядку №158 передбачений такий порядок прийняття в експлуатацію об`єктів:

1. Прийняття в експлуатацію об`єктів здійснюється безоплатно органом державного архітектурно-будівельного контролю протягом 10 робочих днів з дня подання відповідної заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені такі об`єкти, за результатами технічного обстеження цих об`єктів шляхом реєстрації поданої ними декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація) за формою, наведеною в додатку 3 до цього Порядку.

2. Замовник (або уповноважена особа) подає з урахуванням вимог Закону України «Про адміністративні послуги» до органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта або через електронний кабінет замовника заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта, до якої додаються:

1) один примірник заповненої декларації;

2) звіт (крім випадків, передбачених пунктом 5 розділу ІІ цього Порядку);

3) засвідчені в установленому порядку копії:

- документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою відповідного цільового призначення, на якій розміщено об`єкт;

- технічного паспорта (з відміткою у випадках, передбачених пунктом 5 розділу II цього Порядку).

Технічні паспорти, складені до набрання чинності цим Порядком, щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів включно, а також господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 100 квадратних метрів включно подаються за умови проставлення в них відповідної відмітки про проведення їх технічного обстеження.

Заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта підписують також співвласники земельної ділянки та/або зазначеного об`єкта (у разі їх наявності).

3. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає документи, зазначені в пункті 2 цього розділу, та приймає рішення про реєстрацію декларації або її повернення у строк, передбачений пунктом 1 цього розділу.

Розгляд заяви про прийняття в експлуатацію об`єкта та доданих до неї документів, які надійшли через електронний кабінет, здійснює орган державного архітектурно-будівельного контролю. Реєстрація декларації, поданої через електронний кабінет, шляхом внесення до реєстру даних, зазначених у декларації, здійснюється автоматично у день прийняття рішення про її реєстрацію.

4. Дані, зазначені в декларації, мають узгоджуватися з документами, які подаються разом з нею.

Замовник є відповідальним за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації, відповідно до вимог чинного законодавства.

5. Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає замовнику декларацію та подані документи на доопрацювання з обґрунтуванням причин у строк, передбачений для її реєстрації, якщо декларацію подано чи оформлено з порушенням вимог, установлених цим Порядком, у тому числі у разі виявлення невідповідності поданих документів вимогам законодавства, недостовірних відомостей у поданих документах.

Копія декларації зберігається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

6. Після усунення недоліків, що стали підставою для прийняття рішення про повернення декларації на доопрацювання, замовник може повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю для реєстрації декларації згідно з цим Порядком.

7. До власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" подали документи про прийняття в експлуатацію об`єктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

8. Датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

9. Зареєстрована декларація є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, внесення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

За наявності правовстановлювальних документів щодо об`єкта, який вводиться в експлуатацію, зареєстрована декларація є також підставою для внесення змін до технічного паспорта об`єкта.

10. Реєстрацію декларації може бути скасовано:

- у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними в декларації), наведених у зареєстрованій декларації;

- відповідно до рішення суду щодо скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

11. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта.

Запис про реєстрацію декларації виключається з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр) Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Про скасування реєстрації декларації замовнику письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет замовника повідомляють протягом 3 робочих днів з дня її скасування.

Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю для реєстрації декларації згідно з цим Порядком.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019 року №104 затверджено Держані будівельні норми ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій", які діють з 01.10.2019 року.

Ці державні будівельні норми поширюються на планування і забудову територій населених пунктів та міжселенних територій на державному, регіональному та місцевому рівні. Ці норми обов`язкові для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об`єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських населених пунктів та інших територіях.

Відповідно до пункту 6.1.39 ДБН Б.2.2-12:2019 гаражі слід передбачати вбудованими, прибудованими до житлових будинків або окремо розташованими по лінії забудови, а також в глибині ділянки. Відстані від в`їздів та інших технологічних прорізів гаражів до сусідніх житлових будинків, закладів загальної середньої освіти та закладів дошкільної освіти, інших споруд слід приймати за таблицею 10.6.

Згідно з приміткою до цього пункту протипожежні відстані між будинками або господарськими будівлями, що розташовані окремо, а також віддаленість ємностей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог, наведених у таблиці 15.2.

Відповідно до пункту 15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019 протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, гаражами слід приймати за таблицею 15.2 (чисельник), а від житлових, громадських, адміністративно-побутових будинків промислових підприємств, гаражів до виробничих, складських, сільськогосподарських будинків і споруд слід приймати за таблицею 15.2 (знаменник).

Суд установив, що у грудні 2021 року ОКП "Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації" за замовленням позивачки провело технічне обстеження будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 та склало технічний паспорт від 20.12.2021 року, до якого включено гараж-літня кухня (літера Д). Згідно з відміткою у технічному паспорті за результатами проведеного технічного обстеження об`єкта встановлено можливість його надійної та безпечної експлуатації.

Вказаний об`єкт будівництва прийнятий в експлуатацію 04.01.2022 року шляхом реєстрації поданої позивачкою декларації про готовність об`єкта до експлуатації за процедурою, визначеною пунктом 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком №158, а 12.01.2022 року за позивачкою оформлено право власності на нього.

За правилами статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

Тож на момент проведення перевірки, складання акту №8 від 21.01.2022 року та спірного припису №5 від 21.01.2022 року будівництво гаражу-літньої кухні як присадибної будівлі було завершено, індивідуальний садибний будинок, приналежністю якого є вказана будівля, вже був прийнятий в експлуатацію та за позивачкою зареєстровано право власності на нього.

Верховний Суд у постановах від 02.10.2018 року у справі №465/1461/16-а, від 20.01.2021 року у справі №818/1729/16, від 28.04.2021 року у справі №826/11106/17, від 30.08.2022 року у справі №826/9143/17 висловив правову позицію, що зі змісту положень статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку №553 вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки сукупність заходів, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва. Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва, у зв`язку із чим такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Суд установив, що виявлення факту самочинного будівництва об`єкта не було підставою для призначення позапланової перевірки позивачки як суб`єкта містобудування. У ході судового розгляду справи відповідач також не довів, що будівництво гаражу (проведення будівельних робіт) фактично продовжувалося у січні 2022 року, що б давало йому підстави провести державний архітектурно-будівельний контроль щодо цього об`єкту містобудування після введення його в експлуатацію та оформлення права власності на нього.

Тож перевірка такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю, не можуть визнаватися законними.

Також суд зазначає, що відповідно до технічного паспорту від 20.12.2021 року гараж-літня кухня (літера Д) побудований у 2009 році на присадибній земельній ділянці позивачки. Відповідач у ході перевірки не встановив рік побудови житлового будинку по АДРЕСА_3 та не довів, що протипожежна відстань між цими об`єктами зменшилася саме у зв`язку зі здійсненням позивачкою будівництва гаража.

Висуваючи у приписі №5 від 21.01.2022 року вимогу усунути порушення містобудівного законодавства, а саме привести об`єкт будівництва у відповідність до чинних Державних будівельних норм з дотриманням протипожежних відстаней, відповідач не вказав, яку саме протипожежну відстань повинна забезпечити позивачка з огляду на класифікацію будівель за ступенем вогнестійкості, що відповідно до таблиці 15.2 ДБН Б.2.2-12:2019 є основним для визначення протипожежної відстані між будівлями.

Тому суд вважає, що спірний припис №5 від 21.01.2022 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий позивачці безпідставно, є необґрунтованим, тож його слід визнати протиправним та скасувати.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак здійснені позивачкою витрати на оплату судового збору у сумі 992, 40 грн. слід стягнути на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 143, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького №5 від 21.01.2022 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Стягнути з Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору у сумі 992, 40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш