Справа № 460/12426/21
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 вересня 2022 рокуЛьвівСправа № 460/12426/21 пров. № А/857/8756/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого судді: Бруновської Н.В.

суддів: ОСОБА_1., Шавеля Р.М.

за участю секретаря судового засідання: Кардаш В.В.

представників апелянта: Стахнюк В.В., Шульга В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Комунального некомерційного підприємства "Березнівська центральна міська лікарня" Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області Баришнікова Андрія Григоровича про відвід суддів судової колегії Бруновської Н.В. та ОСОБА_1. з розгляду апеляційної скарги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 02 травня 2022 року у справі № 460/12426/21 за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Комунального некомерційного підприємства "Березнівська центральна міська лікарня" Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області, третя особа на стороні відповідача - Березнівська міська рада Рівненського району Рівненської області про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ:

03.09.2021р. позивач, Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Рівненській області звернувся з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Березнівська центральна міська лікарня» Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області, у якому просив суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель за адресами: Рівненська область, Рівненський район, м. Березне, вул. Київська, 19 та Рівненська область, Рівненський район, м.Березне, вул.Київська, 15 шляхом опечатування вхідних дверей та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 02.05.2022р. в позові відмовлено.

Не погоджуючись із даним рішенням суду першої інстанції, апелянт Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Рівненській області подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Просить суд, рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 02.05.2022р. скасувати та прийняти нову постанову якою позов задовольнити повністю.

27.09.2022р. адвокат Баришніков А.Г., який діє в інтересах відповідача Комунального некомерційного підприємства "Березнівська центральна міська лікарня" Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області подав заяву про відвід суддів судової колегії Бруновської Н.В., ОСОБА_1. з розгляду апеляційної скарги у справі №460/12426/21.

Заява обґрунтована тим, що суддею Бруновською Н.В. порушено процесуальні норми визначені КАС України, а саме щодо відкриття провадження за апеляційною скаргою та призначення справи до судового розгляду в один день, а також щодо поновлення судового розгляду справи після виходу в нарадчу кімнату для ухвалення рішення.

Крім того, апелянт зазначає, що відносно судді ОСОБА_1. наявні інші обставини, які викликають сумнів у її неупередженості або необ`єктивності. Зокрема те, що щодо даної судді 27.01.2019р. складено громадською радою Доброчесності висновок про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду критеріям доброчесності та професійної етики.

В судовому засіданні представники апелянта Стахнюк В.В., Шульга В.В. просили суд, заяву про відвід залишити без задоволення.

Інші особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи в порядку ст.126 КАС України, що не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до ст.313 КАС України.

Заслухавши суддю - доповідача, учасників процесу, дослідивши доводи заяви, колегія суддів вважає, що заяву про відвід необхідно визнати необґрунтованою з наступних підстав.

Із змісту ч.1 ст.36 КАС України видно, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною другою цієї статті встановлено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст.37 цього Кодексу.

ст.37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи. Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених п.3 ч.5 ст.361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно ч.3 ст.39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як на підставу для відводу судової колегії, заявник покликається на приписи ст.36 КАС України, нормативна конструкція яких, з-поміж іншого, містить узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

Проте, слід звернути увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі.

Тобто, слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

З усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети п.1 ст.6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас. як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тобто, суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому, коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно, не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Відвід має бути вмотивований, тобто, в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Необхідно зазначити, що мотивуючи заяву про відвід суддів судової колегії Бруновської Н.В. та ОСОБА_1. заявник не погоджується з процесуальними рішеннями вказаної колегії суддів, а саме вирішенням питання про відкриття апеляційного провадження у цій справі та призначення до розгляду, а також щодо поновлення судового розгляду після виходу в нарадчу кімнату для ухвалення рішення.

Апеляційний суд, звертає увагу адвоката Баришнікова А.Г., який діє в інтересах відповідача на ч.4 ст.36 КАС України, яка передбачає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, процесуальним законом надано будь-якій стороні процесу можливість висловити свою незгоду з тим чи іншим рішенням, думкою судді, зокрема касаційного оскарження відповідного судового рішення.

Одночасно апеляційний суд вказує на те, що відповідно до п.1 ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Беручи до уваги зміст заяви про відвід, апеляційний суд звертає увагу на ту обставину, що надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їхнім представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися, в заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Зокрема, поведінка заявника з використанням адресованих суду висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що в розумінні Європейського суду з прав людини, практика якого є джерелом права, констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи п.п."а" п.3 ст.35 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно ст.34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Зокрема, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали ЄСПЛ щодо прийнятності у справах "Ржегак проти Чеської Республіки" від 14.05.2004, заява № 67208/01; "Дюрінже та Грандж проти Франції" від 04.02.2003, заяви № 61164/00 і №18589/02; "GuntisApinis проти Латвії від 20.09.2011, заява № 46549/06).

Велика Палата Верховного Суду, в постанові від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19 дійшла аналогічних висновків.

Свобода вираження поглядів сторонами не є необмеженою і певні інтереси, такі як авторитет суду, є достатньо важливими для виправдання обмежень цього права (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі "Маріапорі проти Фінляндії", заява № 37751/07, § 62, від 06.07.2010р.).

Тому, хоча сторони й мають право коментувати процес здійснення правосуддя для того, щоб захистити свої права, їхня критика не повинна виходити за певні межі. Зокрема, потрібно розрізняти критику та образу. Якщо єдиною метою будь-якої форми вираження поглядів є образа або зазіхання на гідність суду або його членів, належна санкція не буде, в принципі, становити порушення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що виправдовується потребою захисту авторитету суду (див., наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Скалка проти Польщі", заява № 43425/98, § 34, від 27.05.2003; "Садай проти Туреччини", заява №32458/96, §36, від 30.03.2006, та "Жугіч проти Хорватії", заява № 3699/08, § 45, від 31.05.2011).

Колегія суддів вказує, що використані заявником в заяві про відвід суддів судової колегії висловлювання є звинуваченнями у непрофесійності та вказують на неповагу до суду. Такі слід розцінювати, як недотримання процесуальних обов`язків, передбачених КАС України. Однак, суб`єктивне ставлення та неприязнь учасників справи не може визнаватись обставиною, яка перешкоджає належному здійсненню правосуддя, і тим більше не може вважатись підставою для відводу.

Що стосується наявності щодо судді ОСОБА_1. висновку про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду критеріям доброчесності та професійної етики, який складений Громадською радою доброчесності 08.02.2019р. колегія суддів зазначає наступне.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.03.2020р. у справі № 640/6032/19 суд визнав протиправним та скасував Висновок про невідповідність кандидатки на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики (нова реакція з урахуванням пояснень кандидата), який затверджено Громадською радою доброчесності 08.02.2019р.

Доказів, які б вказували на пряму чи опосередковану заінтересованість суддів судової колегії Бруновської Н.В., ОСОБА_1., в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не встановлено.

Згідно ч.ч.3, 4 ст.40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

В даному випадку, заява про відвід суддів судової колегії надійшла 27.09.2022р., пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання - 28.09.2022р. Тому, така заява не підлягала передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, та відсутності підстав для задоволенні заяви про відвід суддів судової колегії.

Керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40, 243, 310, 321, 325, 328 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача Комунального некомерційного підприємства "Березнівська центральна міська лікарня" Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області - Баришнікова А.Г. про відвід суддів судової колегії - Бруновської Н.В. та ОСОБА_1. з розгляду апеляційної скарги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 02 травня 2022 року у справі № 460/12426/21 за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Комунального некомерційного підприємства "Березнівська центральна міська лікарня" Березнівської міської ради Рівненського району Рівненської області, третя особа на стороні відповідача - Березнівська міська рада Рівненського району Рівненської області про застосування заходів реагування - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя Н. В. Бруновська
судді Р. Б. Хобор
Р. М. Шавель

повний текст ухвали виготовлено 03.10.2022