Справа № 580/4592/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2022-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4592/21 Головуючий у 1 інстанції: Кульчицький С.О.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України, адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 15 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області, Уманського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області, Уманського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправними дії Уманського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області щодо відмови в оформленні та видачі паспорта громадянина України зразка 1994 року у вигляді паспортної книжечки ОСОБА_2 . Зобов`язано Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області оформити та видати паспорт громадянина України зразка 1994 року у вигляді паспортної ОСОБА_3 .

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 травня 2022 року апеляційну скаргу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області залишено без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2021 року - без змін.

02 червня 2022 року до Черкаського окружного адміністративного суду від відповідача - Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області надійшла заява про відстрочення виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 у справі №580/4592/21 до завершення дії воєнного стану в Україні.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 15 липня 2022 року заяву про відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі №580/4592/21 задоволено. Відстрочено виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 у справі №580/4592/21 до закінчення місячного строку після припинення воєнного стану.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви відповідача про відстрочення виконання судового рішення, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

22 вересня 2022 року через систему «Електронний суд» та електронною поштою (передано судді-доповідачу 26 вересня 2022 року), а також, та 26 вересня 2022 року засобами поштового зв`язку до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача - Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

23 вересня 2022 року до суду апеляційної інстанції від відповідача - Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року клопотання Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено. Призначено судове засідання 27 вересня 2022 року о 14:20 год. у справі №580/4592/21 в режимі відеоконференції через систему програмного забезпечення "EasyCon".

Копію вищевказаної ухвали суду Управлінням Державної міграційної служби України в Черкаській області отримано 26 вересня 2022 року в його електронному кабінеті через підсистему «Електронний суд», про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка, а також, отримано на електронну адресу.

В силу вимог частини 5 статті 195 КАС України, ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Оскільки, представник Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області Красюк О.В., який зазначений в клопотаннях про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, на момент початку судового засідання до системи програмного забезпечення "EasyCon" не під`єднався, розгляд справи в режимі відеоконференції не відбувався.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Статтею 129-1 Конституції України визначено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відстрочення і розстрочення виконання, зміна чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення регламентовано статтею 378 КАС України.

Частиною 1 статті 378 КАС України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина 3 статті 378 КАС України).

Відповідно до частини 5 статті 378 КАС України, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

За приписами частини 4 статті 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, відстрочення виконання рішення суду є правом, а не обов`язком суду. Відстрочення в розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 06.12.2019 у справі №2а/0570/6531/2011 та від 30.01.2020 у справі №819/150/17.

Матеріали справи свідчать, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 травня 2022 року, адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправними дії Уманського районного відділу Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області щодо відмови в оформленні та видачі паспорта громадянина України зразка 1994 року у вигляді паспортної книжечки ОСОБА_2 . Зобов`язано Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області оформити та видати паспорт громадянина України зразка 1994 року у вигляді паспортної ОСОБА_3 .

Задовольняючи заяву Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про відстрочення виконання судового рішення у даній справі, суд першої інстанції виходив з того, що факт введення воєнного стану в Україні та його наслідки, зокрема, прийняття відповідних нормативно-правових актів щодо вилучення бланків паспортів у формі книжечки є обставиною, яка істотно ускладнює виконання рішення суду у даній справі, оскільки, у відповідача немає можливості оформити та видати позивачу паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-ХІІ.

З даного приводу, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №2102-IX від 24.02.2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 26 березня 2022 року строком на 30 діб, згідно з Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022 та, в подальшому, Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 продовжено з 25 квітня 2022 року на 30 діб, а Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 продовжено з 25 травня 2022 року на 90 діб.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (далі - Закон №389-VIII), воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно з частиною 1 статті 7 Закону №389-VIII, воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено.

У відповідності до статті 20 Закону №389-VIII, правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону. В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.

Згідно статті 64 Конституції України, в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Статтею 25 Конституції України визначено, що громадянин України не може бути позбавлений громадянства і права змінити громадянство. Громадянин України не може бути вигнаний за межі України або виданий іншій державі. Україна гарантує піклування та захист своїм громадянам, які перебувають за її межами.

Частиною 1 статті 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» визначено, що паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Таким чином, паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт необхідний для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, для вступу на навчання, працевлаштування, тощо. В умовах воєнного стану відсутність в особи паспорта громадянина України є порушенням її громадянських прав.

Заявник, обґрунтовуючи неможливість виконання рішення суду від 20 квітня 2022 у справі №560/2218/22, покликається виключно на введення воєнного стану в Україні та наказ Державної міграційної служби України від 22.03.2022 №57.

Так, за змістом наказу Державної міграційної служби України від 22 березня 2022 року №57, наказано передати з балансів територіальних органів ДМС на баланс ГУ ДМС у Закарпатській області залишки бланків паспорта громадянина України зразка 1994 року.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну міграційну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №360 (далі - Положення), Державна міграційна служба України (ДМС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів.

Згідно з п.п.10 п. 4 цього Положення, ДМС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює оформлення і видачу громадянам України документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство.

Пунктом 7 цього Порядку передбачено, що ДМС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи та територіальні підрозділи, у тому числі міжрегіональні.

Відповідно до п.п. 4 п. 5 Положення, ДМС з метою організації своєї діяльності надає територіальним органам та територіальним підрозділам методичну і практичну допомогу, проводить перевірки їх діяльності.

Слід зазначити, що, починаючи з 25 квітня 2022 року перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) визначається Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України у наказі від 25 квітня 2022 року № 75.

Згідно з вказаним нормативно-правовим актом, місто Черкаси, де знаходиться Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області, з 25 квітня 2022 року не належить до районів проведення воєнних (бойових) дій або районів, які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Колегія суддів звертає увагу на те, що заявником не обґрунтовано, з чим пов`язана неможливість та небезпечність отримання бланку паспорта громадянина України у формі книжечки, з огляду на те, що Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області станом на день звернення із заявою про відстрочення виконання судового рішення здійснює свої повноваження.

Також, заявником не надано до суду доказів, які б вказували на фактичну неможливість виконання рішення суду, зокрема, неможливість отримання на виконання рішення суду в органу ДМС України, де зберігаються бланки, примірника бланку паспорта громадянина України у формі книжечки для оформлення і видачі позивачу, або неможливість отримання такого паспорта позивачем у відповідному органі ДМС України, де зберігаються бланки.

Крім того, Управлінням Державної міграційної служби України в Черкаській області не надано доказів повідомлення Державної міграційної служби України про відсутність бланків для необхідності виконання судового рішення, що набрало законної сили, стосовно оформлення та видачі паспорту громадянина України у формі книжечки (у тому числі, про необхідність забезпечення необхідної кількості бланків паспортів), хоча заявник не позбавлений можливості сформувати список судових рішень, за якими територіальний орган ДМС зобов`язаний видати позивачам паспорти у формі книжечок, та за таким списком отримати.

Відтак, підстави, на які посилається відповідач у заяві про відстрочення виконання судового рішення, не вказують на наявність обставин, які істотно ускладнюють чи роблять неможливість виконання судового рішення в цій справі.

Крім того, обставини неможливості виконання судового рішення, які наводить заявник, є непропорційними з інтересами ОСОБА_2 , оскільки, видача паспорта громадянина України має важливе значення для позивача як громадянина України.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку про відсутність достатніх правових підстав для відстрочення виконання судового рішення, висновок суду першої інстанції про задоволення заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду є помилковим, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню, у задоволенні заяви Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про відстрочення виконання судового рішення слід відмовити.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 229, 243, 315, 317, 321, 322, 325, 329, 378 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 15 липня 2022 року скасувати.

У задоволенні заяви Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області про відстрочення виконання судового рішення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 03.10.2022 р.