Справа № 460/3997/16-а
Суддя: Швед Н. П.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №460/3997/16-а
Провадження №2-а/944/11/22
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.09.2022 року м.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді - Швед Н.П.

з участю секретаря - Василиці Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Яворові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівської митниці Державної фіскальної служби про визнання дій неправомірними та скасування постанови про порушення митних правил №2537/20911/16 від 20.07.2016року,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до Львівської митниці Державної фіскальної служби про визнання дій неправомірними та скасування постанови про порушення митних правил №2537/20911/16 від 20.07.2016року.

Ухвалою судді Яворівського районного суду Львівської області Швед Н.П. від 02 грудня 2022 року матеріали адміністративної справи прийнято до свого провадження та справу призначено до судового розгляду на 09год 30хв 12 березня 2022 року, однак, через неявку сторін розгляд справи був відкладений на 11год 00хв 11 травня 2022 року, в подальшому на 11год 00хв 29 вересня 2022року, проте, сторони повторно не з`явилися, хоч про дату, час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені про причини своєї неявки не повідомили.

З рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення вбачається, що повістка про виклик позивача така не отримала «адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім цього, позивач про час і місце розгляду справи була повідомлена SMS-повідомленнями на номер телефону: НОМЕР_1 , які були доставлені 20.06.2022року об 23:29:00 та 06.09.2022року об 22:29:00.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі Alimentaria Sanders S.A. v. Spain (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України. Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче

засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд відзначає, що в розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Суд встановив, що позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився до суду для розгляду справи у судові засідання, призначені на 12 березня 2022 року, 11 травня 2022 року та 29 вересня 2022 року.

Як уже було зазначено судом вище, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд не заперечує право позивача звернутися до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи у разі наявності об`єктивних обставин, що перешкоджають його участь в судовому засіданні, спричинених такими обставинами. Водночас такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами, які виключали б у суду чи в іншої сторони, яка з`явилася у судове засідання обґрунтовані сумніви про зловживання стороною, яка клопоче про відкладення розгляду справи своїми процесуальними правами.

При цьому суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні заяви (клопотання) позивача про розгляд справи за його відсутності.

Натомість судом вжито усіх можливих заходів щодо забезпечення участі позивача у судових засіданнях, оскільки неодноразово відкладався розгляд справи.

Слід також звернути увагу на те, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Указана правова позиція суду узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18.

Зважаючи на вищенаведене, беручи до уваги те, що позивач, який був належним чином повідомлений про дату час та місце розгляду справи, повторно не з`явився у судове засідання, заяви (клопотання) про розгляд справи за його відсутності не подав, суд доходить

висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту четвертого частини першої статті 240 КАС України,

Разом з тим суд уважає за необхідне наголосити на такому.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Така правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18, від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19, які суд враховує в силу імперативної норми частини 5 статті 242 КАС України.

В даному випадку, через відсутність належних та допустимих доказів щодо предмету спору, неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті.

Слід також роз`яснити позивачу, що відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Сплачена позивачем сума судового збору відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» поверненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.240, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської митниці Державної фіскальної служби про визнання дій неправомірними та скасування постанови про порушення митних правил №2537/20911/16 від 20.07.2016року - залишити без розгляду, в зв`язку з неявкою позивача в судове засідання.

Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СУДДЯ: Швед Н.П.