Справа № 640/15360/20
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2022 року м. Київ № 640/15360/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» до Північного офісу Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «Київспецтранс» з позовом до Державної аудиторської служби України Північний офіс, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі «Виконання функцій замовника (включаючи технічний нагляд) по об`єкту "Реконструкція та технічне переоснащення полігону ТПВ № 5 в с. Підгірні Обухівського району Київської області. Рекультивація ділянки № 1" (Код ДК 021:2015 - 71000000-8 Архітектурні, будівельні, інженерні та інспекційні послуги) від 19 червня 2020 року.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що оскаржуваний висновок є протиправним та підлягає скасуванню, з урахуванням того, що результати моніторингу закупівлі є безпідставними, оскільки надана учасником довідка з банку в цілому свідчить про відсутність у ДП «Укрдержбудекспертиза» заборгованості за кредитами у банківській установі, а не по конкретному рахунку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.07.2020 відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

27.07.2020 до суду від Північного офісу Державної аудиторської служби України надійшов відзив на позовну заяву, в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача вказав на те, що учасником ДП «Укрдержбудекспертиза» (переможець) у складі пропозиції надано довідку від 14.05.2020 № 15500/581 з інформацією про відкриті рахунки, згідно з якою, у переможця відкрито більше одного рахунку в АТ «Укрексімбанк». При цьому, у складі пропозиції надано інформацію про відсутність заборгованості по сплаті відсотків за кредитами, лише за одним рахунком відкритим в Акціонерному товаристві АТ «Укрексімбанк». Інформація щодо заборгованості по іншим рахункам у складі пропозиції відсутня. Враховуючи зазначене, відповідач стверджує, що вказаним учасником не виконано вимогу п. п. 12 п. 1 Розділу 3 тендерної документації. Відповідно до пункту четвертого частини першої статті 30 Закону № 922-VІІІ, у редакції від 02.04.2020 року, та пункту 3 розділу 5 ТД, тендерна пропозиція відхиляється замовником у разі якщо, тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації. Отже, замовник, на порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922-VІІІ у редакції від 02.04.2020 року не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП «Укрдержбудекспертиза», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації.

30.07.2020 до суду від Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» надійшла відповідь на відзив, у якій сторона позивача вважає безпідставними доводи, покладені відповідачем в основу відзиву, адже як зазначалось і в позовній заяві, надана переможцем довідка не конкретизує відсутність заборгованості по конкретному рахунку (одному), а стосується всіх відкритих рахунків у вказаній банківській установі.

Вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається із матеріалів даної справи, Приватне акціонерне товариство «Київспецгранс» 25 травня 2020 року через електронну систему закупівель отримало рішення про початок моніторингу закупівлі «Виконання функцій замовника (включаючи технічний нагляд) по об`єкту "Реконструкція та технічне переоснащення полігону ТПВ № 5 в с. Підгірні Обухівського району Київської області. Рекультивація ділянки № 1" (Код ДК 021:2015 - 71000000-8 Архітектурні, будівельні, інженерні та інспекційні послуги).

19 червня 2020 року через електронну систему закупівель, Приватне акціонерне товариство «Київспецтранс» отримало висновок про результати моніторингу закупівлі, в якому було встановлено порушення позивачем вимог пункту 4 частини першої статті 30, абзацу 2 частини 4 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ, у редакції від 02.04.2020, а саме, позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП «Укрдержбудекспертиза», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації. Окрім цього, у висновку встановлено зобов`язання позивачу щодо усунення порушень законодавства в сфері державних закупівель, а саме: здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погоджуючись з висновками про результати моніторингу закупівель від 19 червня 2020 року, Приватне акціонерне товариство «Київспецтранс» 26 червня 2020 року через електронну систему закупівель подало заперечення щодо вищевказаного висновку, однак, останні не були задоволені.

Позивач, вважає зазначений висновок необґрунтованим, протиправним та такими, що суперечить нормам діючого законодавства, що і зумовило останнього на звернення до суду з даним позовом.

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі також Закон № 2939).

За приписами статті 1 Закону № 2939, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Приписами статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Статтею 5 Закону № 2939, передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

У свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі також Закон № 922), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до положень пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922, моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з частиною четвертою статті 7 Закону № 922, Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

У силу змісту статті 8 Закону № 922, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

При цьому, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю є Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба).

Відповідно до приписів підпунктів 3, 9 пункту 4, пункту 7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог. Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Судом досліджено, що Приватне акціонерне товариство «Київспецгранс» 25 травня 2020 року через електронну систему закупівель отримало рішення про початок моніторингу закупівлі «Виконання функцій замовника (включаючи технічний нагляд) по об`єкту "Реконструкція та технічне переоснащення полігону ТПВ № 5 в с. Підгірні Обухівського району Київської області. Рекультивація ділянки № 1" (Код ДК 021:2015 - 71000000-8 Архітектурні, будівельні, інженерні та інспекційні послуги).

19 червня 2020 року через електронну систему закупівель, Приватне акціонерне товариство «Київспецтранс» отримало висновок про результати моніторингу закупівлі, в якому було встановлено порушення позивачем вимог пункту 4 частини першої статті 30, абзацу 2 частини 4 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ, у редакції від 02.04.2020, а саме, позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП «Укрдержбудекспертиза», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації.

У висновку про результати моніторингу закупівлі вказано: «За результатами здійсненого моніторингу встановлено невідповідність тендерної пропозиції переможця вимогам п. п. 12 п. 1 Розділу 3 тендерної документації, оскільки вказаним учасником у складі пропозиції не надано інформації про відсутність заборгованості по сплаті відсотків за кредитами, за всіма відкритими рахунками, при тому, що згідно з довідкою від 14.05.2020 5500/581 в учасника відкрито більше одного рахунку в АТ «Укрексімбанк». Відповідно до пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922-VІІІ у редакції від 02.04.2020 року замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника як таку, що не відповідає умовам тендерної документації. Отже, Замовник на порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону № 922-VІІІ у редакції від 02.04.2020 року не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТЙЗА» як таку, що не відповідає умовам тендерної документації. Вищевказане призвело до порушення абзацу 2 частини 4 статті 28 Закону № 922-УІІІ, у редакції від 02.04.2020 року, відповідно до якого у разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

Відповідно до положень п. п. 12 п. 1.1 Розділу 3 Тендерної документації, тендерна пропозиція учасника повинна містити довідку(и) не раніше, ніж десятиденної давнини по відношенню до дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій, видану(і) банківськими установами, у яких обслуговується учасник, про наявність поточних рахунків та про відсутність заборгованості по сплаті відсотків за кредитами. У разі наявності кількох рахунків або обслуговування учасника більш ніж однієї банківською установою - довідка надається кожною установою за всіма відкритими рахунками.

Судом досліджено, що у складі тендерної пропозиції ДП «Укрдержбудекспертиза» було надано довідку АТ «Укрексімбанк» від 14.05.2020 № 153-00/581, відповідно до якої, «Укрдержбудекспертиза» відкрито наступні рахунки:

НОМЕР_1 (980);

НОМЕР_2 (980);

НОМЕР_2 (978).

Також, учасником було додано довідку АТ «Укрексімбанк» від14.05.2020 № 153-3/187, відповідно до якої ДП «Укрдержбудекспертиза» відкрито поточний рахунок НОМЕР_2 , станом на 14.05.2020 на обліку в АТ «УКРЕКСІМБАНК», м. Київ, код банку 322313, заборгованості за кредитами немає.

Слід звернути увагу на те, що вказана вище довідка АТ «Укрексімбанк» від 14.05.2020 № 153-3/187 не конкретизує, що в АТ «Укрексімбанк» заборгованості за кредитами немає саме по рахунку НОМЕР_2 .

Вказана довідка свідчить про те, що в цілому у ДП «Укрдержбудекспертиза» в АТ «Укрексімбанк» заборгованості за кредитами немає. Обставина, на яку звернув увагу відповідач, що довідка від 14.05.2020 № 153-3/197 додатково містить інформацію про відкритий в банку поточний рахунок, на переконання суду, не вказує про те, що інформація про відсутність заборгованості за кредитами стосується саме вказаного (одного) в довідці рахунку.

Також, підлягає врахуванню й те, що в процесі розгляду тендерних пропозицій, позивач звертався до учасника за уточненням інформації щодо відкритих рахунків в АТ «УКРЕКСІМБАНК».

Відповідно до відповіді від 22.05.2020 № 433/1, ДП «Укрдержбудекспертиза» має в АТ «УКРЕКСІМБАНК» відкритий рахунок IBAN НОМЕР_1 , призначений виключно для виплат матеріального забезпечення та соціальних послуг за страхуванням,у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, які здійснюються за рахунок Фонду соціального страхування України. Відповідно до абз. 4 п. 2 статті 34 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999р., страхові кошти, зараховані на окремий поточний рахунок у банку, можуть бути використані страхувальником виключно на надання матеріального забезпечення та соціальних послуг застрахованим особам. Страхові кошти, зараховані на окремий рахунок, не можуть бути спрямовані на задоволення вимог кредиторів, на стягнення на підставі виконавчих та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до закону.

Інформація учасника також підтверджується листом АТ «УКРЕКСІМБАНК» від 24.06.2020 №153-00/650, який було отримано у зв`язку з проведенням моніторингу.

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами позовної заяви про те, що учасником було повністю виконано вимоги тендерної документації, оскільки довідка АТ «Укрексімбанк» від 14.05.2020 №153-00/581 не вказувала про те, що інформація про відсутність заборгованості за кредитами стосується саме рахунку НОМЕР_3 , а стосувалась ситуації в банку по всім відкритим рахункам, крім того, з урахуванням того, що а рахунок и UА0046796 не може використовуватися на задоволення вимог кредиторів, на стягнення на підставі виконавчих та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до закону, а отже, по вказаному рахунку і не може бути наявна заборгованість перед банком, що підтверджується відповідними листами учасника та банку.

Враховуючи викладене, у позивача були відсутні правові підстави для відхилення тендерної пропозиції учасника ДП «Укрдержбудекспертиза», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, а отже, і відсутні правові підстави для розірвання договору.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що доводи відповідача, покладені та відображені в основу оскаржуваного висновку, не знайшли свого документального підтвердження, а виявлені порушення за результатами моніторингу не можуть бути прийняті судом до уваги, як свідчення допущення позивачем порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі», при проведенні закупівлі.

Крім того, суд зазначає, що також, у висновку міститься зобов`язання усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а саме, розірвати вказаний вище договір.

На переконання суду, будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень має бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У взаємозв`язку з наведеним, суд також вважає за необхідне зазначити, що застосування наведеного у спірному Висновку заходу реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим лише у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. До того ж, мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Дійсно, статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

При цьому, суд зазначає, що у спірному висновку взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору, а тому, за висновками суду, зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним, оскільки вимога розірвати договір з переможцем публічної закупівлі, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному Висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.

На переконання суду, позовні вимоги є обґрунтованими та знайшли своє підтвердження під час розгляду спору по суті, оскаржуваний висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги, у даному випадку, підлягають задоволенню. Від відповідача не надходило заперечень на відповідних доказів, що спростовують правову позицію позивача, покладену в основу позовних вимог.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню з відповідача, на користь позивача у повному обсязі.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 139, 242 - 246, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» до Північного офісу Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі "Виконання функцій замовника (включаючи технічний нагляд) по об`єкту "Реконструкція та технічне переоснащення полігону ТПВ № 5 в с. Підгірні Обухівського району Київської області. Рекультивація ділянки № 1" (Код ДК 021:2015 - 71000000-8 Архітектурні, будівельні, інженерні та інспекційні послуги) від 19 червня 2020 року.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «Київспецтранс» понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн. (дві тисячі сто дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Державної аудиторської служби України.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «Київспецтранс» (, 04208, м. Київ, пр.-т. Правди, 85);

Відповідач: Північний офіс Державної аудиторської служби України (40479560,04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18).

Суддя В.І. Келеберда