Справа № 640/39077/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2022-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2022 року м. Київ № 640/39077/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЦ Україна"
пропро застосування заходів реагування
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» та просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» (місцезнаходження юридичної особи: 04073, м. Київ, проспект Московський, б. 28-А, ) відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. В. Порика, 3 у Подільському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» вимог пожежної та техногенної безпеки покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - магазин Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна», розташованого за адресою: вул. В. Порика, 3 у Подільському районі міста Києва, експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що зафіксовано в акті від 19.11.2021 №726.

Представником відповідача відзиву на позовну заяву не подано, заяв та клопотань до суду не надходило, причини не подання відзиву на позовну заяву суду не відомі.

Згідно із частиною 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону Україні «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 №114 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік», ДСНС України від №633 «Про затвердження плану перевірок» з урахуванням Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 12.10.2021 №971 «Про проведення планових перевірок» (далі по тексту - Наказ №971).

Частиною 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Згідно Наказу №971 видано повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 21.10.2021 №27/2147, яке скеровано відповідачу засобами поштового зв`язку 22.10.2021.

Крім того, на виконання вказаного наказу видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 01.01.2021 №8104, яке отримано керуючим магазину 17.11.2021.

За результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки позивачем складено акт перевірки від 19.11.2021 №726, яким зафіксовано 22 порушення, а саме:

1. не проведені заміри опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, що є порушенням пункту 1.20 розділу IV ППБУ;

2. актом проведення прихованих робіт не підтверджено ізоляції від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів, які прокладено приховано за стінами та підвісними стелями, що є порушенням пункту 1.12 розділу IV ППБУ;

3. з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, що є порушенням пункту 1.6 розділу IV ППБУ;

4. в приміщеннях магазину влаштовані та експлуатуються тимчасові електромережі, що є порушенням пункту 1.8 розділу IV ППБУ;

5. в приміщеннях магазину допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами, що є порушенням пункту 1.18 розділу IV ППБУ;

6. комори (склади) товарів, які є горючими легкозаймистими рідинами, горючими речовинами і матеріалами, або негорючих товарів в упаковці із горючих матеріалів не відокремлені від торгівельної зали та підсобних приміщень протипожежними перегородками 1-го типу, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.2.2-23, що є порушенням пункту 22 розділу II, пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ;

7. двері складського приміщення не обладнані протипожежними дверима з класом вогнестійкості не нижче 2-го типу (ЕІ ЗО), чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.2.2-23 та ДБН В.1.1-7, що є порушенням пункту 22 розділу II, пунктів 2.3, 2.23 глави 2 розділу III ППБУ;

8. допускається зберігання горючих відходів, упаковок на шляхах евакуації, що є порушенням пункту 4.11 розділу VI ППБУ;

9. ширина евакуаційного виходу (дверей) вихідної (вхідної) групи із торгівельної зали менше 1,2 м, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.2.2- 23, що є порушенням пункту 22 розділу II, пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ;

10. горючі товари або негорючі товари в горючій упаковці, що зберігаються у приміщеннях, які не мають віконних отворів не обладнано системою димовидалення, що є порушенням пункту 4.11 глави 4 розділу III ППБУ;

11. на випадок виникнення пожежі приміщення не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для обслуговуючого персоналу, що є порушенням пункту 4.7 глави 4 розділу VI ППБУ;

12. не пройдено навчання з питань цивільного захисту керівником підприємства або уповноваженої особи на виконання функцій цивільного захисту на територіальних курсах, що є порушенням пункт 8 статті 20, статті 91 КЦЗУ;

13. посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки, що є порушенням пункту 15, 16 розділу II ППБУ;

14. не підтверджено документально в магазині відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) встановлений протипожежний режим, що є порушенням пункту 3 розділу II ППБУ;

15. не підтверджено документально, що для кожного приміщення магазину розроблені та затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки, що є порушенням пункту 4 розділу II ППБУ;

16. керівником магазину своїм розпорядчим документом не визначено спеціальне місце для куріння, яке необхідно позначити відповідним знаком або написом і де необхідно встановити урну або попільницю з негорючих матеріалів, що є порушенням пункту 1.19 глави 1 розділу III ППБУ;

17. у торгівельних залах магазину, в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель використовується з матеріалів пожежною небезпекою нижчою ніж Г2, В2, Д2, Т2, що є порушенням пункту 2.17 розділу III ППБУ;

18. в торгівельних залах не передбачено другого розосередженого евакуаційного виходу, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.2.2-23, що є порушенням пункту 22 розділу II, пункту 2.23 розділу III ППБУ;

19. не підтверджено документально, що приміщення магазину обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони в порушення вимог ДБН В.2.5-56, що є порушенням пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;

20. на шляхах евакуації до евакуаційних виходів з підсобного приміщення магазину, допускається влаштування виступу висотою більше ніж 0,05 м, в порушення вимог ДБН В.1.1-7, що є порушенням пункту 2.37глави 2 розділу 3 ППБУ;

21. приміщення магазину не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками), що є порушенням пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ;

22. не здійснено технічне обслуговування існуючих вогнегасників відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, що є порушенням пункту 3.107 розділу V ППБУ.

Вирішуючи спір по суті суд звертає увагу на наступне.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Положеннями частини 4 статті 4 Закону № 877-V встановлено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абзацу 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до частини 10 статті 4 Закону № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Частиною 7 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Так, частина 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

На підставі пункту 22 статті 67 Кодексу Цивільного захисту України державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Копії фотографій наявні в матеріалах справи.

Приписами частин 1, 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб`єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Як уже зазначалось раніше, за результатами проведення позапланової перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки складено акт від 19.11.2021 №726.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від вимог, визначених нормативно-правовими актами або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини 5 статті 4 Закону № 877-V, згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, частиною 1 статті 69 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови:

1) з питань пожежної безпеки у разі:

а) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами;

б) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

в) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від вимог, визначених нормативно-правовими актами або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

Таким чином, статтями 69, 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

Окрім цього варто при вирішенні спору по суті врахувати, що під час здійснення заходів нагляду (контролю) посадовими особами Головного управління враховуються порушення вимог законодавства України у сфері пожежної та техногенної безпеки, які у своїй сукупності можуть призвести до виникнення надзвичайної ситуації, і тільки після встановлення такої імовірності, Головне управління звертається до суду із позовною заявою про застосування заходів реагування.

Враховуючи це, навіть якщо не усунуті порушення не становлять наразі загрози життю та здоров`ю людей, однак можуть призвести до розповсюдження вогню та створити перешкоди для евакуації людей під час пожежі чи надзвичайної ситуації.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 03.01.2021 у справі №640/4246/19 та від 12.04.2021 у справі №640/19050/19.

Водночас, як вже неодноразово було вказано судом вище, актом №726 встановлено порушення у сфері пожежної безпеки, належних та достатніх доказів усунення яких відповідачем в ході розгляду справи до суду не надано.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно із частиною 3 статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.

Суд звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на Головне управління, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Безпека життя та здоров`я людей має пріоритетний характер у порівнянні з інтересами суб`єкта господарювання під час провадження господарської діяльності.

Суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Додатково слід відмітити, що відповідач не позбавлений права в порядку встановленому Кодексом адміністративного судочинства України подати заяву про скасування заходів реагування.

Отже, оскільки на час розгляду справи належних доказів, які б свідчили про усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей до суду не надано, суд вважає, що позовні вимоги про застосування заходів реагування до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину шляхом зобов`язання останнього відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощити приміщень, розташованих за адресою: вул. В. Порика, 3 у Подільському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки є обгрунтованими та підлягають задоволенню.

Між тим, суд не вбачає підстав для задоволення позовних в частині застосування заходів реагування до відповідача шляхом накладення печаток на вхідні двері приміщень магазину, адже усунення певних порушень, які зафіксовані в акті №726 безпосередньо передбачають необхідність доступу до відповідних приміщень. За висновком суду, накладення печаток на вхідні дверні приміщень магазину унеможливить усунення відповідачем зафіксованих в акті №726 порушень.

Згідно із частиною 1 статті 372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Отже, суд приходить до висновку, що забезпечення виконання судового рішення має бути покладено на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Таким чином, адміністративний позов підлягає до задоволення частково.

Згідно з частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами частини 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 77, 90, 241 - 246, 250, 255, 293, 295 - 297, 372 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

1. Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, б. 13, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» (04073, м. Київ, проспект Московський, б. 28-А, ) про застосування заходів реагування задовольнити частково.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» (місцезнаходження юридичної особи: 04073, м. Київ, проспект Московський, б. 28-А, ) відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощити приміщень, розташованих за адресою: вул. В. Порика, 3 у Подільському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

3. В іншій частині позовних вимог - відмовити.

4. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

5. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі, право відтермінування зупинення експлуатації приміщень покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядок, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева