Справа № 480/12295/21
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2022-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2022 р. Справа № 480/12295/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 11.01.2022, головуючий суддя І інстанції: М.М. Шаповал, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 11.01.22 по справі № 480/12295/21

за позовом Публічного акціонерного товариства "Сумихімпром"

до Державної екологічної інспекції у Сумській області

про визнання протиправним та скасування пункту припису,

ВСТАНОВИВ:

Позивач Публічне акціонерне товариство "Сумихімпром" звернулось до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Сумській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт п`ятий припису Державної екологічної інспекції у Сумській області № 115/04 від 17 травня 2021 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у період з 26.04.2021 по 12.05.2021 Державною екологічною інспекцією у Сумській області проведено планову перевірку по дотриманню вимог природоохоронного законодавства ПАТ "Сумихімпром". За результатами проведення планового заходу складено акт № 197/04. 17 травня 2021 року відповідачем винесено припис № 115/04, п. 5 якого позивача зобов`язано надати інформацію та копії документів. ПАТ "Сумихімпром" не погоджується з зазначеними вище діями відповідача, та вважає дії протиправними, а припис №115/04 від 17.05.2021 в частині пункту 5 таким, що підлягає скасуванню, оскільки право відповідача на отримання інформації та документів є у прямій залежності від здійснення дій стосовно направлення суб`єкту господарювання відповідного запиту на отримання інформацїї/документів, а вже в разі відмови суб`єктом господарювання від надання інформації/документів, застосовувати відповідні заходи, які будуть направлені на усунення даних порушень, які виразились у не наданні відповідної інформацїї/документів.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 11.01.2022 адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Сумихімпром" до Державної екологічної інспекції у Сумській області про визнання протиправним та скасування пункту припису задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт п`ятий припису Державної екологічної інспекції у Сумській області № 115/04 від 17 травня 2021 року.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Державної екологічної інспекції у Сумській області на користь Публічного акціонерного товариства "Сумихімпром" 2270 грн судових витрат.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Сумського окружного адміністративного суду від 11.01.2022 скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що безпідставне не надання вказаної інформації та документів є порушенням вимог ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п. 10 ст. 44 Водного кодексу України. На усунення всях виявлених порушень вимог природоохоронного законодавства, в тому числі і за не надання інформації та документів, відповідачем був наданий позивачу припис №115/04 від 17.05.2021. Відповідач 26.04.2021 на підставі вимог абзацу 3 ч. 1 ст 8 Закону №877-V, пункту (д) ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п. 10 ст. 44 Водного кодексу України за допомогою електронної пошти надіслав позивачу запит про надання інформації, матеріалів та документів вих. №1310/04-20. Позивач зазначив, що до нього не надходив запит відповідача №1310/04-20 від 26.04.2021, відтак про його існування він не знав. Проте після закінчення проведення планової перевірки відповідачу надано ряд запитуваних документів визначених в запиті №1310/04-20 від 26.04.2021, зокрема завірену позивачем копію дозволу на спеціальне водокористування №33/СМ/49-д-21 від 15.04.2021, копію звіту про використання води за 2020 рік по формі №2ТП (водгосп), завірену копію паспорту гідротехнічних споруд системи гідравлічного влучення та складування промислових відходів та хвостів шламонакопичувача титанового виробництва ПАТ "Сумихімпром", 2015 рік, прошитого та скріпленого печаткою позивача від 01.07.2021, що спростовує доводи позивача про неотримання ним вказаного запиту, що не враховано судом першої інстанції. Крім того, позивач отримав оскаржуваний припис через канцелярію суду 17.05.2021, що підтверджується штампом вхідної канцелярії. Разом з тим, позивач не заперечує факту ненадання інформації та документів на вимогу органу державного нагляду (контролю) в межах його повноважень. Апелянт посилався на позицію Верховного Суду викладену у постанові від 05.06.2019 у справі №816/581/16.

Позивач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що оскільки відповідачем у період проведення планового заходу державного нагляду не вручено позивачу запит №1310/04-20 від 26.04.2021, то у останнього відсутній обов`язок надавати документи зазначені в пункті 5 акту №197/04 від 12.05.2021 та п. 5 оскаржуваного припису. Позивач ще раз наголосив, що запит на надання інформації та документів в період проведення планового заходу державного нагляду він не отримував. Жодних доказів зворотного відповідачем не надано. Посилався на те, що належним направленням запиту вважається надсилання відповідного запиту засобами поштового зв`язку з описом вкладення та розрахунковим документом. З метою запобігання порушення під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) позивачем надано всі документи необхідні для проведення перевірки. Між тим, наявність у відповідача запитуваних документів не є доказом направлення позивачу відповідного запиту. Також, посилався, на те, що в пункті 5 спірного припису обгрунтування відповідача є неналежним, оскільки норми законодавства, які вказано в колонці "обгрунтування" припису є загальними, а саме: ст. 20-2 Закону України №1264-XII визначає компетенцію центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у природоохоронній сфері. Таке обгрунтування є узагальненим, дублює норми законодавства у природоохоронній сфері.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що на підставі наказу про проведення позапланової перевірки № 246-П від 23.04.2021 та направлення на проведення позапланової перевірки № 231/014 від 23.04.2021 в період з 26.04.2021 по 12.05.2021 рік посадовими особами Державної екологічної інспекції у Сумській області проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Результати проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів оформленні актом № 197/04 від 12.05.2021.

17 травня 2021 року Державною екологічною інспекцією у Сумській області винесено припис № 115/04, п. 5 якого позивача зобов`язано усунути виявлені порушення, а саме надати інформацію та копію наступних документів:

- довідку про якість води, що відведена з 3-ї секції шламонакопичувача по випуску № 2 ПАТ "Сумихімпром" та р. Псел вище та нижче випуску за березень-квітень 2021 року Санітарної лабораторії ПАТ "Сумихімпром" або завірену належним чином копію журналу лабораторного контролю якості освітлених зворотних вод, які відводяться в р. Псел з 3-ї секції шламонакопичувача;

- технічний звіт "Виконання моніторингових досліджень якості підземних вод в спостережних свердловинах для забезпечення екологічного моніторингу можливого забруднення підземних вод в районі ПАТ "Сумихімпром" за 2020 рік, розробленого СФ "УкрНДІІНТВ";

- копію спеціального дозволу на користування надрами № 4682 від 18.12.2007;

- проект землеустрою щодо встановлення меж зон санітарної охорони водозабору підземних вод ПАТ "Сумихімпром" (сторінки : титульна, табл. 7.1);

- копії журналів обліку забору поверхневих та підземних вод з 01.01.2021 по даний час;

- довідку про кількість забраної води без дозволу на користування надрами в період з 31.03-28.04.2021 ;

- звіт за формою 2-ТП (водгосп) за 2020 рік;

- додатки до ГДС по кожному випуску;

- паспорт гідротехнічних споруд системи гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів шламонакопичувача титанового виробництва ПАТ "Сумихімпром", 2015 (сторінки: титульна, 2, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 22) та звіт його чергового обстеження;

- інформацію з копіями супроводжуючих листів стосовно виконання припису № 131/06 від 26.05.2020 ;

- довідку про фактичний об`єм/кількість відходів (пульпи після станції нейтралізації) фактично відведених в шламонакопичувач за 200 рік, 2021 рік (окремо);

- письмову інформацію про виконання екологічних умов провадження планової діяльності та після проектного моніторингу, визначених у висновку з оцінки виливу на довкілля № 50-202026247/1 від 29.10.2020;

- висновок Держгеонадр України або іншого спеціального уповноваженого державного органу та копію наказу по підприємству на підставі якого 6 водних свердловин, а саме № 3, № 4, № 5, № 8, № 10, № 12 переведено в статус спостережних та результати останніх спостережень.

На думку позивача, включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документу, що складається за результатами заходу державного нагляду, а тому вважає п. 5 припису протиправним та просить його скасувати.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з підстав їх обгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V.

Статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною четвертою статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V передбачено, що виключно законами встановлюються органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Відповідно до статті 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" від 25.06.1991 № 1264-XII завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Згідно з частиною першою статті 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" від 25.06.1991 № 1264-XII державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За змістом пункту "а" частини першої статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" від 25.06.1991 № 1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема: про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону та раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов.

Контроль за охороною навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів покладено на Державну екологічну інспекцію України та її територіальні органи. З цією метою вони в межах своїх повноважень та у визначеному законодавством порядку проводять перевірки, з-поміж іншого, суб`єктів господарювання на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства.

У частині 1 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V закріплено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до частини 2 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по-батькові і засвідчується печаткою.

Згідно частини 6 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Порядок (спосіб) надання припису контролюючим органом визначений в частинах 7, 8 статті 7 Закону України № 877-V

Крім того, ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V передбачено, що саме на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V, припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис надається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Отже, суть припису - виключно обов`язкова письмова вимога щодо усунення конкретних порушень вимог законодавства. Як правильно зауважено судом апеляційної інстанції зазначені вимоги припису спрямовані на надання інформації з цих питань.

Таким чином, включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документу, що складається за результатами заходу державного нагляду.

Як вбачається з зазначених пунктів припису, встановлені перевіркою обставини є порушенням статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та п. 10 ст. 44 Водного Кодексу України.

Водночас, стаття 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища. Пункт 10 статті 44 Водного Кодексу України визначено, що водокористувачі зобов`язані безперешкодно допускати на свої об`єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію.

Зазначені вимоги припису стосуються інформації про стан навколишнього природного середовища, а також про джерела забруднення. Таким чином, позивач не звільнений від обов`язку надавати зазначену інформацію.

Аналізуючи вказані норми права, колегія суддів дійшла висновку, що до повноважень Державної екологічної інспекції України, зокрема, належить здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів.

Поряд із тим, законодавством чітко визначено порядок реалізації таких повноважень та процедуру проведення відповідної перевірки, що завершується складанням відповідного акта, в якому, у разі виявлення відповідних порушень, зазначаються конкретні висновки. У свою чергу, встановлення під час перевірки контролюючим органом порушень законодавства є правовою підставою для складання відповідного припису, в якому на підконтрольного суб`єкта покладається зобов`язання усунути відповідні порушення.

Так, право відповідача на отримання інформації та документів є у прямій залежності від здійснення дій стосовно направлення суб`єкту господарювання відповідного запиту на отримання інформацїї/документів, а вже в разі відмови суб`єктом господарювання від надання інформації/документів, застосовувати відповідні заходи, які будуть направлені на усунення даних порушень, які виразились у не наданні відповідної інформацїї/документів.

Колегія суддів зазначає, що в акті від 12.05.2021 № 197/04 зазначено, що ПАТ "Сумихімпром" не надано інформацію на запит № 1310/04-20 від 26.04.2021.

Позивач в своїх зауваженнях № 1894/85 від 14.05.2021 до вказаного акту повідомив відповідача, що в період проведення планового заходу державного нагляду, не надходили обов`язкові до виконання та надіслані на підставі приписів діючого законодавства, звернення Державної екологічної інспекції в Сумській області із вказаними реквізитами, стосовно надання описаних в акті перевірки документів.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції відповідач надав завірену належним чином копію запиту № 1310/04-20 від 26.04.2021, однак доказів направлення позивачу та отримання такого запиту ПАТ "Сумихімпром" не надано.

Крім того, до суду апеляційної інстанції доказів вручення копії запиту № 1310/04-20 від 26.04.2021 ПАТ "Сумихімпром" також не надано.

Колегія суддів зазначає, що Верховним Судом неодноразово аналізувались норми Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", й сформовано основні ознаки припису, який складається контролюючими органами, вимоги щодо його оформлення та змісту.

Так, розглядаючи у касаційному порядку справу № 480/1752/19, Верховний Суд у постанові від 28.04.2021 зазначив, що припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

До припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення конкретних порушень, виявлених у ході перевірки. Жодні інші вимоги до припису включатися не можуть. Порушення, які виявлені перевіркою, повинні бути доведені, підтверджуватись документально і належним чином зафіксовані у акті перевірки, фактично існувати станом на момент складання акту, як джерела доказової інформації, а матеріали перевірки повинні підтверджувати, що порушення вимог законодавства вчинені саме тим суб`єктом господарювання, який перевірявся.

Заходи в приписі керівнику суб`єкта господарювання повинні бути спрямовані на забезпечення ним належних умов своєї діяльності відповідно до вимог нормативно-правових актів і документів, сформульовані конкретно з посиланням на відповідну норму права, порушення якої допущено за висновками контролюючого органу, і в стислій формі.

Спосіб усунення порушень, визначений у приписі, повинен узгоджуватись з нормами законодавства, а терміни його виконання має визначатись у кожному конкретному випадку виходячи з реальних можливостей суб`єкта господарювання, умов його діяльності, кількості, виду і характеру виявлених за наслідками перевірки порушень, надавати достатній строк, упродовж якого можливе його реальне виконання.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.12.2020 у справі №815/132/17, пункти припису не можуть носити загальний характер та дублювати норми законодавства.

Так, у пункті 5 спірного припису відповідач просить надати певний перелік інофрмації та документів, надання яких пердбачено на стадії надіслання суб`єкту господарювання письмового запиту. При цьому до пункту 5 спірного припису не включено вимоги, направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень.

Крім того, положеннями статі 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

У даному випадку, ні в акті перевірки, ні в приписі контролюючим органом не зазначено, на усунення яких саме порушень законодавства направлена вимога пункту 5 спірного припису №115/04 від 17 травня 2021 року.

Крім того, в п. 5.10 припису зазначено, що ПАТ "Сумихімпром" не надано інформацію з копіями супроводжуючих листів стосовно виконання припису №131/06 від 26.02.2020.

Слід зазначити, що про стан виконання розпорядчого документа, підприємство письмово у встановлені строки повідомляє контролюючий орган, який видав припис. Однак, матеріали справи взагалі не містять інформації щодо його наявності, обставин складання, виконання та/або невиконання.

Колегія суддів зазначає, що відповідач, включаючи до припису вимоги про надання документів та інформації, виходить з хибного тлумачення закону, оскільки єдиним призначенням припису, як розпорядчого документу, є вимога про усунення виявлених порушень законодавства.

Жодні інші вимоги до припису включатися не можуть, а включення таких вимог до припису не є способом усунення порушень та суперечить тій меті, яку мав би переслідувати припис.

Відповідач вказує про те, що позивач не надав вказаної у пункті 5 припису інформації та документів, на виконання зазначеного порушення був виданий відповідний пункт припису.

Проте, колегія суддів зазначає, що матеріали справи та апеляційної скарги не містять доказів того, що відповідач скористався своїм правом та витребовував інформацію та документи зазначені в пункті 5 припису, як і доказів перешкоджання відповідачу в ознайомленні із зазначеною інформацією та документами під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю).

Отже, під час проведення перевірки екологічна інспекція мала усі права та підстави отримувати необхідні для проведення перевірки документи, однак, таким правом не скористалися, змінивши реалізацію свого права на отримання інформації під час перевірки на вимогу у приписі, що суперечить самому поняттю "припис".

Приймаючи до уваги вище наведене, враховуючи вказані норми права, колегія суддів дійшла висновку про відсутність законних підстав для винесення пункту 5 спірного припису №115/04 від 17 травня 2021 року, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про його протиправність та скасування.

Вищевказані висновки суду узгоджуються із позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 23.12.2020 у справі №815/132/17, від 28 квітня 2021 року у справі № 480/1752/19, від 20 квітня 2022 року у справі №1340/3623/18, яка враховується судом апеляційної інстанції в силу приписів ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів не встановила порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення.

Частиною 1 ст. 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, оскаржуване рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, а тому колегія суддів залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Сумській області - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 11.01.2022 по справі № 480/12295/21 - залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді С.С. Рєзнікова Л.В. Курило