Справа № 120/5319/22
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

29 вересня 2022 р. Справа № 120/5319/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача подані в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 02.08.2022 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

11.08.2022 представником відповідача до суду подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В обґрунтування вищезазначеного клопотання зазначено, що при розгляді справи без повідомлення сторін суд досліджує наявні у справі докази і письмові пояснення, однак для повного і всебічного встановлення обставин даної справи та правильного її розгляду, на переконання Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області, необхідно заслухати усні пояснення сторін. Окрім того, відповідачем зазначено, що розгляд даної справи має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики та становить значний інтерес для усіх співробітників Служби судової охорони.

Також, представником відповідача до суду подано клопотання про залучення до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Кабінет Міністрів України, Міністерство фінансів України, Державну судову адміністрацію України та Службу судової охорони.

Обгрунтовуючи вказане клопотання представник відповідача посилається на норми Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та постанови Кабінету Міністрів України від 03.04.2019 №289 "Про грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони" та зазначає, що в силу природи бюджетного законодавства, виходячи з предмету позову та правовідносин, які склалися між зазначеними органами державної влади, необхідним є вирішення питання щодо залучення до розгляду даної справи наступних органів державної влади:

- Служби судової охорони як розпорядника бюджетних коштів другого рівня, який відповідно до затверджених бюджетних асигнувань, уповноважений на отримання бюджетних асигнувань та їх перерозподіл між територіальними управліннями Служби судової охорони;

- Державної судової адміністрації України, яка виконує функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності Служби, яка має повноваження щодо розробки та затвердження порядку нарахування та виплати додаткової винагороди, передбаченої Постановою 168. Крім того, саме до повноважень ДСА України відноситься перерозподіл бюджетних асигнувань у частині збільшення видатків (перерозподілу внутрішніх резервів за рахунок наявної економії видатків);

- Міністерства фінансів України, на яке відповідно до Постанови №168 покладено обов`язок по опрацюванню питання щодо збільшення видатків відповідним розпорядникам бюджетних коштів для забезпечення її реалізації;

- Кабінету Міністрів України, адже положення Постанови №186 щодо виплати додаткової винагороди та щодо збільшення видатків розпорядникам коштів не виконуються.

16.08.2022 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якій він, крім іншого, заперечує щодо задоволення клопотань представника відповідача про розгляд справи з викликом сторін та про залучення до участі в справі третіх осіб.

Вирішуючи вищенаведені клопотання представника відповідача, суд виходить з наступного.

Частиною 1 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ст.ст. 12, 257 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

За визначенням п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити у задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Аналіз зазначених положень КАС України дає підстави вважати, що прийняття рішення про призначення судового засідання з викликом (повідомленням) сторін є правом суду. Вказана норма не встановлює обов`язкового прийняття рішення про призначення судового засідання з викликом (повідомленням) сторін у разі наявності про це відповідного клопотання сторони.

Суд зауважує, що у поданому клопотанні представник відповідача не наводить доводів, які свідчать про обґрунтовану необхідність здійснювати розгляд даної справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того, суд відхиляє доводи сторони відповідача про те, що ГУ ДПС у Вінницькій області, у разі розгляду справи у письмовому провадженні, буде позбавлене можливості спростувати обставини по суті справи, водночас, відповідач має право навести свої пояснення у заявах по суті справи (відзив, заперечення) та подавати до суду будь-які інші письмові пояснення та докази на спростування доводів позивача.

Як показує практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі "Axen v. Germany", рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal"). Так, на думку Суду, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім; заявник має надати переконливі докази на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.

З огляду на викладене та беручи до уваги необґрунтованість заявленого клопотання, суд доходить до переконання про відсутність підстав для відступу від своїх висновків, наведених в ухвалі про відкриття провадження в адміністративній справі, в частині обраної судом форми провадження для розгляду та вирішення цієї справи.

Визначаючись щодо клопотання про залучення до участі в справі третіх осіб, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Згідно частини 4 статті 49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 статті 49 КАС України визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Відповідно до пп. 2 п. 6 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.01.2019 року №141/0/15-19, ДСА здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України, щодо фінансового забезпечення діяльності судів (крім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони, ДСА України та її територіальних управлінь.

Згідно з пп. 20 п. 19, 47 Положення про Службу судової охорони, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 04.04.2019 року №1051/0/15-19, голова Служби: приймає в установленому порядку рішення про розподіл бюджетних коштів, розпорядником яких є Служба; забезпечує складання та подання в установленому порядку бюджетну, податкову, фінансову та іншу звітність.

Відтак, з вищезазначеного вбачається, що Державна судова адміністрація України та Служба судової охорони є розпорядниками коштів першого та другого рівнів, тому в межах даної справи підлягає встановленню факт здійснення в належній кількості фінансування Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області, як розпорядника бюджетних коштів третього рівня, такими суб`єктами.

Враховуючи встановленні обставини, суд вважає за необхідне залучити Державну судову адміністрацію України та Службу судової охорони до участі у справі других відповідачів, а не третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Водночас, суд не вбачає підстав на даному етапі розгляду справи для залучення Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України, в якості третіх осіб, адже за змістом поданого клопотання представником відповідача не наведено обґрунтованих доводів з приводу того як рішення у даній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки таких суб`єктів.

Отже, клопотання представника Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області про залучення третіх осіб не підлягає задоволенню.

Крім цього, суд зазначає, що одним із принципів адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Цей принцип визначає особливості адміністративного судочинства і полягає у більш активній ролі суду: саме на суд покладено обов`язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для всебічного з`ясування обставин у справі.

Отже, адміністративний суд має повністю встановити обставини справи, щоб на засадах верховенства права ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ч. 1 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 73 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність витребування додаткових доказів з огляду на наступне.

Згідно з приписами ч. 1, 2 статі 165 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України на рівні не нижчому, ніж установлений для поліцейських, і повинно стимулювати до комплектування Служби судової охорони кваліфікованими співробітниками.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03.04.2019 року №289 «Про грошове забезпечення співробітників Служби судової охорони» установлено, що порядок виплати грошового забезпечення співробітникам Служби судової охорони затверджується Державною судовою адміністрацією.

Механізм виплати грошового забезпечення співробітникам Служби визначений Порядком виплати грошового забезпечення співробітникам Служби судової охорони, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 26.08.2020 року №384.

Відповідно до п. 8, 10 Порядку №384 грошове забезпечення виплачується співробітникам, які призначені на штатні посади в центральний орган управління Служби та територіальних управліннях Служби. Грошове забезпечення співробітникам виплачується за місцем проходження служби виключно в межах фондів оплати праці співробітників, затверджених у кошторисах Служби або територіального управління Служби на грошове забезпечення.

Враховуючи те, що в матеріалах справи відсутні докази щодо обсягу асигнувань, які надані Територіальному управлінню Служби судової охорони у Вінницькій області на фінансове забезпечення виплати додаткової винагороди у розмірі 30000 грн. на підставі постанови Кабінету Міністрів України №168 від 24.02.2022 року "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" у період з 24.02.2022 року, суд вважає за необхідне витребувати таку інформацію у Державної судової адміністрації України та Служби судової охорони.

Керуючись ст.ст. 12, 48, 72, 80, 167, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Відмовити у задоволені клопотання представника Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області про залучення до участі в справі третіх осіб.

Залучити до участі в справі Державну судову адміністрацію України (01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) як другого відповідача.

Залучити до участі в справі Службу судової охорони (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) як другого відповідача.

Відмовити у залученні до участі в справі, як третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Кабінет Міністрі України та Міністерство фінансів України.

Встановити Державній судовій адміністрації України та Службі судової охорони 15-денний строк з дня вручення цієї ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам статті 162 КАС України.

Витребувати у Державної судової адміністрації України, Служби судової охорони та зобов`язати надати суду у 15-денний строк з моменту отримання даної ухвали письмову інформацію щодо обсягу асигнувань, які надані Територіальному управлінню Служби судової охорони у Вінницькій області для виплати співробітникам Територіального управління Служби судової охорони у Вінницькій області додаткової винагороди у розмірі 30000 грн. на підставі постанови Кабінету Міністрів України №168 від 24.02.2022 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" у період з 24.02.2022.

Копію позовної заяви разом із доданими документами направити на адресу Державної судової адміністрації України та Служби судової охорони.

Копію даної ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала суду першої інстанції оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна