Справа № 380/13362/22
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 вересня 2022 року місто Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулик А.Г., перевіривши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю Обладнання та спецтехресурси до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язати вчинити дії

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю Обладнання та спецтехресурси , місцезнаходження: 80300, Львівська обл., м.Жовква, вул.Воїнвів УПА, 24а (далі позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул.Стрийська, 35 (далі відповідач) про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язати вчинити дії.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.

Суддя встановив, що позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю Обладнання та спецтехресурси не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України.

Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 2 вказаної статті, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

До позовної заяви представник позивача додав заяву про поновлення пропущеного строку звернення та доказів поважності його пропуску. Клопотання обґрунтоване тим, що пропуск строку обумовлений поважними причинами, а тому підлягає поновленню.

Вирішуючи клопотання представника позивача по суті, суд виходив із наступного.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 згаданої статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи згаданим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

За таких обставин суд дійшов висновку про те, у вимірі спірних правовідносин застосуванню підлягає шестимісячний строк.

При цьому суд з`ясував, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2893 від 22.02.2022 позивач отримав 22.02.2022. Наведена обставина позивачем визнається та не оспорюється.

Позивач звернувся до суду 21.09.2022 (згідно з даними поштового відправлення), тобто з пропуском 6-місячного строку звернення до суду.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд враховує таке.

Як на причини пропуску строку звернення до суду представник позивача посилається на те, що з 24.02.2022 в Україні розпочалась війна, що унеможливило вчасне подання такої позовної заяви.

Вказані обставини суд оцінює критично, виходячи з наступних міркувань.

Суд відхиляє посилання представника позивача на те, що у вимірі спірних правовідносин обставиною, яка унеможливила вчасне подання позовної заяви є запровадження в Україні з 24.02.2022 правового режиму воєнного стану, виходячи з наступних міркувань.

Так, причини пропуску строку звернення до суду можуть вважатися поважними, якщо вони відповідають одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) обставини, які виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №120/5780/20-а.

Суд зазначає, що питання поновлення строку звернення до суду, у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку звернення до суду у всіх абсолютно випадках.

Представник позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду не обґрунтовує, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку звернення до суду у цій справі, а тому суд відхиляє зазначене посилання.

Інших вмотивованих підстав для визнання поважними причинами пропуску строку звернення до суду в заяві не зазначено.

За таких обставин, суд висновує про відсутність підстав для поновлення процесуального строку звернення до суду, оскільки позивачем не зазначено жодних об`єктивних причин його пропуску та не надано доказів, що це підтверджують.

Вказана позиція суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 26.09.2022 у справі №361/8428/19.

Суд також враховує місцезнаходження позивача, який розташований у Львівській області, тобто на території, в межах якої активні бойові дії, починаючи з 24.02.2022, не ведуться.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ останній, оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду враховує:

1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки;

2) поведінку заявника;

3) поведінку державних органів;

4) перевантаження судової системи;

5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи Бочан проти України, Смірнова проти України, Федіна проти України, Матіка проти Румунії та інші).

Суд повторно наголошує на тому, що причини пропуску строку звернення до суду можуть вважатися поважними, якщо вони відповідають одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) обставини, які виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Обставини пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, наведені представником позивача, суд визнає неповажними, оскільки вони не відповідають вказаним вище критеріям в їх сукупності.

Згідно з вимогами частин 1 та 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

у х в а л и в :

у задоволенні заяви представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити повністю.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю Обладнання та спецтехресурси до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язати вчинити дії залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м.Львів, вул. Чоловського, буд.2):

- обгрунтування причин пропуску строку звернення до суду з наданням доказів поважності причин його пропуску.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя А.Г. Гулик