Справа № 280/1912/22
Суддя: Духневич Олександр Сергійович
Дата ухвалення: 2022-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року Справа № 280/1912/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Духневича О.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Приватного підприємства «АЗОВБУДТОРГ»

до Головного управління ДПС у Запорізькій області

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «АЗОВБУДТОРГ» (далі позивач, ПП«АЗОВБУДТОРГ») звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач, ГУ ДПС у Запорізькій області), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісїї відповідача з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 9030 від 22.07.2021 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість;

визнати протиправним та скасувати рішення комісїї відповідача з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 9509 від 16.08.2021 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість;

зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На обґрунтування позову вказує, що комісією відповідача 22.07.2021 прийнято рішення № 9030, в обґрунтуваннях якого зазначено, що платником податку та/або його контрагентом, згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, у зв`язку із чим він відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Стверджує, що на спростування вказаної в рішенні інформації, 06.08.2021 ним було надіслано до відповідача повідомлення № 1 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності його критеріям ризиковості, до якого долучив письмові пояснення та копії документів, за результатами опрацювання яких комісією відповідача 16.08.2021 було прийнято рішення № 9509 про відповідність його пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Звертає увагу суду на те, що ані в рішенні від 22.07.2021 № 9030, ані в рішенні від 16.08.2021 № 9509 відповідачем не вказано, що саме стало підставою віднесення його до категорії ризикових платників, більш того в оскаржуваних рішеннях відсутні посилання на джерела інформації, відповідно до яких контролюючий орган встановив його ризиковість. Стверджує, що зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку стосується конкретної господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній, яка на підставі податкової інформації є ризиковою та з цих підстав платник податку включається до переліку ризикових, натомість з оскаржуваних рішень не вбачається, яка ризикова операція та по якій податковій накладній досліджувалася податкова інформація по платнику податків. До того ж, на дату прийняття рішення № 9030 від 22.07.2021 всі податкові накладні/розрахунки коригування, які були надіслані на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних були зареєстрованими. Вважає, що не виклавши розшифрування відповідачем податкової інформації, не навівши ризикових господарських операцій та назв контрагентів, що були задіяні в таких операціях, в спірних рішеннях, як це передбачено пунктом 8 Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, у зв`язку із чим просить суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 07.02.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами в порядку, визначеному статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України). Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, 22.04.2022 на адресу суду надіслав відзив (вх. № 16143), у якому, зокрема пояснює, що підставами для прийняття оскаржуваних рішень стали надані документи щодо виявлених ризиків по підприємству, а саме: податкова інформація Бердянського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Запорізькій області, аналіз руху господарських операцій, при опрацюванні яких позивача було віднесено до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника. Стверджує, що позивач мав можливість подати до контролюючого органу повідомлення на спростування наявної у базах ДПС податкової інформації, однак станом на день звернення до суду від платника не надходило жодного документу на спростування такої інформації. Посилаючись на норми Податкового кодексу України та на Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019, зазначає, що контролюючий орган має беззаперечне право за результатами інформаційно-аналітичного опрацювання даних про ланцюги постачання та придбання товарів з Єдиного реєстру податкових накладних визначати наявність ознак ризиковості операцій та ризиковості платників, та відповідно обробляти, систематизувати, узагальнювати зібрану аналітичну інформацію шляхом створення відповідних переліків, баз даних, які використовувати для здійснення превентивних заходів спрямованих на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту. З огляду на викладене, вважає, що оскаржувані рішення не утворюють у відношенні позивача жодних прямих та невідворотних наслідків, та не порушують його прав та не може негативно впливати на його господарську діяльність, у зв`язку із чим просить суд у задоволенні позовної заяви відмовити у повному обсязі.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації в Україні введений воєнний стан.

Відповідно до довідки Запорізького окружного адміністративного суду, у зв`язку із загрозою життю, здоров`ю і безпеці відвідувачів суду, працівників суду та суддів, тимчасово виконуючим обов`язки голови Запорізького окружного адміністративного суду був виданий 28.02.2022 наказ № 11 «Про встановлення особливого режиму роботи Запорізького окружного адміністративного в умовах воєнного стану», який був продовжений наказами від 09.03.2022 № 12, від 11.03.2022 № 13, від 18.03.2022 № 14, від 25.03.2022 № 15, від 01.04.2022№ 16, від 08.04.2022 № 17, від 15.04.2022 № 18, від 22.04.2022 № 21, від 29.04.2022 № 22, яким з розгляду були зняті всі адміністративні справи, призначені до розгляду з 01.03.2022 до 06.05.2022 включно.

Розгляд адміністративних справ в Запорізькому окружному адміністративному суді з 10.05.2022 відновлено.

Ухвалою суду від 12.07.2022 витребувано від Головного управління ДПС у Запорізькій області докази по справі, а саме належним чином завірені копії: документів, на підставі яких були прийняті комісією Головного управління ДПС у Запорізькій області рішення № 9030 від 22.07.2021 та № 9509 від 16.08.2021 про відповідність Приватного підприємства «АЗОВБУДТОРГ» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість; протоколів засідань комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області, що стосуються прийняття рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 9030 від 22.07.2021 та № 9509 від 16.08.2021; документів, які були подані позивачем на спростування податкової інформації про відповідність п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку), у разі наявності таких.

20.07.2022 відповідач подав клопотання (вх. № 27366) на виконання ухвали суду від 12.07.2022, яким долучив до матеріалів справи докази по справі, а саме: копію витягу із протоколу № 142 від 16.08.2021; копію витягу із протоколу № 126 від 22.07.2021; копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.08.2021 № 9509; копію рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від № 9030 від 22.07.2021; копію аналітичної довідки щодо проведення аналізу та виявлених ризиків діяльності ПП «АЗОВБУДТОРГ» від 21.07.2021 № 9043/08-01-18-08; копію аналітичної довідки щодо проведення аналізу та виявлених ризиків діяльності ПП «АЗОВБУДТОРГ» від 16.08.2021 № 10279/08-01-18-08; копію повідомлення № 1 від 06.08.2021 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку; копію договору поставки № 415-П-2020 від 01.10.2019; копію додаткової угоди № 1 до договору поставки № 415-П-2020 від 01.10.2019; копію договору оренди № 21 від 28.12.2020; копію пояснень № 38 від 06.08.2021; копію договору поставки № 4 від 01.06.2021; копію штатного розпису ПП «АЗОВБУДТОРГ» станом на 01.04.2021; копію договору позички № 3 від 01.02.2021; копію договору поставки № 2 від 01.02.2021; копію договору позички № 1 від 01.11.2018; копію додаткової угоди до договору позички № 1 від 01.11.2018; копію договору поставки № 85-П-2020 від 03.01.2020; копію додаткової угоди до договору поставки № 85-П-2020 від 03.01.2020; копію договору поставки № 165 від 01.10.2020; копію додаткової угоди № 1 до договору поставки № 165 від 01.10.2020; копію договору поставки № 30 від 17.06.2020; копію договору № 21-104 купівлі-продажу від 19.03.2021; копію договору поставки № 33 від 25.06.2020.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне підприємство «АЗОВБУДТОРГ» перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Запорізькій області, Бердянська податкова інспекція (м. Бердянськ) як платник податків з 08.10.2018, видами діяльності якого є: 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними обладнаннями (основний); 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 52.10 Складське господарство; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (а.с. 15-17).

Станом на 01.04.2021 позивач має у штаті 4 працівника (директор, бухгалтер, менеджер (управитель) в оптовій торгівлі, водій автотранспортного засобу), що підтверджується штатним розписом (а.с. 42).

21.07.2021 Бердянським відділом камеральних перевірок сформовано аналітичну довідку щодо проведеного аналізу та виявлених ризиків діяльності ПП «АЗОВБУДТОРГ», відповідно до якої посадовими особами відповідача було встановлено, що відповідно до показників декларацій з податку на додану вартість, починаючи з жовтня 2020 року, у позивача за рахунок накопичення обсягів придбаного від ПП «ВКФ «Альфа-грант», ТОВ «Буд.Трейд», ПП «Альфа люкс» товару (цементу), наявний залишок від`ємного значення. Крім того, у податкового органу відсутня інформації щодо місця зберігання нереалізованого товару (цементу), що в свою чергу ставить під сумнів реальність здійснення позивачем господарської діяльності (а.с. 204-206), у зв`язку із чим дану інформацію було подано на розгляд комісії відповідача для розгляду питання про визнання позивача таким, що відповідає критеріям ризиковості відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165.

Відповідно до витягу із протоколу № 126 від 22.07.2021, на засіданні комісії ГУ ДПС у Запорізькій області, позивача було визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, у зв`язку із чим комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 9030 від 22.07.2021 про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з підстав наявності податкової інформації, яка свідчить про те, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних з Єдиного реєстру податкових накладних, здійснено реалізацію товарі/послуг відмінних від придбаних (а.с. 18, 198-199).

В подальшому на спростування інформації, зазначеної в рішенні № 9030 від 22.07.2021 позивачем було подано до відповідача повідомлення № 1 від 06.08.2021, яким відповідачу були надані пояснення № 38 від 06.08.2021 щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку та копії документів у кількості 40 шт. (а.с. 20-25).

Відповідно до наданих позивачем до повідомлення № 1 від 06.08.2021 копій документів суд встановив, що позивач орендує у Приватного акціонерного товариства «Запоріжсантехмонтаж» складське приміщення загальною площею 50,00 кв. м., яке знаходиться за адресою: Запорізька область, м. Бердянськ, проспект Східний, буд 108, що підтверджується договором оренди № 21 від 28.12.2020 (а.с. 27-29, 212-214).

Договорами позики від 01.11.2018 № 1, від 01.02.2021 № 3, від 01.06.2021 № 4 підтверджується той, факт, що у користуванні позивача знаходяться транспортні засоби, а саме автомобіль ГАЗ 2501 з номерним знаком НОМЕР_1 , автомобіль ЗИЛ 130В1 СПГ з номерним знаком НОМЕР_2 та автомобіль КРАЗ 250 з номерним знаком НОМЕР_3 (а.с. 32-49, 216, 218, 220-221).

Крім того, позивачем подавалися до відповідача повідомлення від 26.11.2018, від 11.03.2021, від 04.06.2021 за формою № 20-ОПП про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (а.с. 167-171).

Позивач перебуває у господарських відносинах з Товариством з обмеженою відповідальністю «Буд.Трейд», Приватним підприємством «Альфа Люкс», Приватним підприємством «Виробничо-комерційна фірма «Альфа-грант», Товариством з обмеженою відповідальністю «Агропромтехніка», Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрбудінвест і К», фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпроспецторг 2019», Товариством з обмеженою відповідальністю «СК-Дор», Товариством з обмеженою відповідальністю «Марант», Фермерським господарством «Годлевський В.С.», Фермерським господарством «Олена», Товариством з обмеженою відповідальністю «Союз-пром-торг», про що свідчить: договір поставки № 85-П-2020 від 03.01.2020 (а.с. 48), додаткова угода № 1 від до договору поставки № 85-П-2020 (а.с. 49), договір поставки № 165 від 01.10.2020 (а.с. 52), додаткова угода № 1 до договору поставки № 165 (а.с. 53), договір поставки № 415-П-2020 від 01.10.2019 (а.с. 56), додаткова угода № від 09.09.2020 до договору поставки № 415-П-2020 (а.с. 57), договір купівлі-продажу від 19.03.2021 (а.с. 60), договір № 0620/40 від 09.06.2020 (а.с. 63-65), договір поставки № 10 від 01.03.2021 (а.с. 68-69), договір поставки № 2 від 01.02.2021 (а.с. 72-73), договір поставки № 34 від 30.06.2020 (а.с. 76-77), договір поставки № 33 від 25.06.2020 (а.с. 80-81), договір поставки № 30 від 17.06.2020 (а.с. 84-85), договір поставки № 15 від 21.04.2020 (а.с. 88-89), договір поставки № 11 від 23.11.2018 (а.с. 92-93), додаткова угода № 1 від 30.12.2019 до договору поставки № 11 (а.с. 94).

У період з травня 2021 року по червень 2021 рік позивачем було придбано у Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд.Трейд» та Приватного підприємства «Альфа Люкс» продукцію, а саме цемент марки СЕМ І 42.5R, що підтверджується: видатковою накладною № 5076 від 12.05.2021 (а.с. 107), товарно-транспортною накладною № 101 від 12.05.2021(а.с. 110), товарно-транспортною накладною № 101/1 від 12.05.2021 (а.с. 111), товарно-транспортною накладною № 101/2 від 12.05.2021 (а.с. 112), видатковою накладною № 1586 від 03.06.2021 (а.с. 115), товарно-транспортною накладною № 109 від 03.06.2021 (а.с. 118), товарно-транспортною накладною № 109/1 від 03.06.2021 (а.с. 119), видатковою накладною № 1592 від 07.06.2021 (а.с. 122), товарно-транспортною накладною № 113 від 07.06.2021 (а.с. 125), товарно-транспортною накладною № 113/1 від 07.06.2021 (а.с. 126), товарно-транспортною накладною № 113/2 від 07.06.2021 (а.с. 127).

У червні 2021 року позивачем реалізовано, придбаний цемент марки СЕМ І 42.5R, Товариству з обмеженою відповідальністю «Союз-пром-торг» та Товариству з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія мелбуд», про що свідчить: видаткова накладна № 199 від 03.06.2021 (а.с. 130), товарно-транспортна накладна № 199 від 03.06.2021 (а.с. 133), видаткова накладна № 220 від 10.06.2021 (а.с. 136), товарно-транспортна накладна № 10-01 від 10.06.2021 (а.с. 139), товарно-транспортна накладна № 10-02 від 10.06.2021 (а.с. 139), товарно-транспортна накладна № 11-01 від 11.06.2021 (а.с. 139).

Відповідно до витягу з протоколу № 142 від 16.08.2021 комісією ГУ ДПС у Запорізькій області здійснено аналіз наданих позивачем 06.08.2021 документів для розгляду питання щодо виключення його з переліку ризикових платників податків, за розглядом яких встановлено, що позивачем не надано документів в обсязі, що б спростовували інформацію про відповідність його критеріям ризиковості платника податку, у зв`язку із чим комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 9509 від 16.08.2021 про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з підстав наявності податкової інформації, яка свідчить про те, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних з Єдиного реєстру податкових накладних, здійснено реалізацію товарі/послуг відмінних від придбаних (а.с. 19, 197-198).

Не погоджуючись із рішеннями комісії відповідача з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 9030 від 22.07.2021 та № 9509 від 16.08.2021, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, урегульовані Податковим кодексом України (надалі ПК України).

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

За приписами пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Статтею 74 ПК України визначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі Порядок № 1246).

Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165).

Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Пунктом 2 Порядку № 1165 визначено, що автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Разом з тим, зі змісту рішень № 9030 від 22.07.2021 та № 9509 від 16.08.2021 слідує, що комісією регіонального рівня прийняті рішення про відповідність ПП «АЗОВБУДТОРГ» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкової накладної для реєстрації.

Жодних доказів отримання контролюючим органом від позивача податкових накладних для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних матеріали справи не містять, відповідачем такі докази також не надані.

Верховний Суд у постанові від 23.06.2022 по справі № 640/6130/20 дійшов висновку про те, що рішення комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації. Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Таким чином, суд вважає, що відповідач у порушення приписів Порядку № 1165 розглянув питання відповідності платника податку ПП «АЗОВБУДТОРГ» критеріям ризиковості.

Крім того, суд звертає увагу на те, що оскаржувані рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

При цьому, в матеріалах справи наявні первинні документи, копії яких надані позивачем разом із поясненнями відповідачу для прийняття рішення (а.с. 20-173, 210-227)

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних», у зв`язку з чим спірні рішення № 9030 від 22.07.2021 та № 9509 від 16.08.2021 є протиправними та підлягають скасуванню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд вважає безпідставним твердження відповідача про те, що позивач мав можливість подати до контролюючого органу повідомлення на спростування наявної у базах ДПС податкової інформації, однак станом на день звернення до суду від платника не надходило жодного документу на спростування такої інформації, оскільки відповідачем на виконання ухвали суду від 12.07.2022 долученні до матеріалів справи копії документів, з яких можна встановити, що позивач скористався своїм правом та подав до податкового органу пояснення та копії документів на спростування наявної у податковому органі інформації щодо відповідності його критеріям ризиковості (а.с.210-227).

Також, судом відхиляються посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 08.10.2020 у справі №280/2284/20, оскільки Верховним Судом у вказаній справі переглядались судові рішення з питань забезпечення позову.

Щодо посилань відповідача на правову позицію Верховного Суду, висловлену у постановах від 03.03.2020 у справі № 240/3665/19 та від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, в межах розгляду даної справи, суд вважає безпідставними, оскільки такі правові висновки сформовані щодо застосування норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, який втратив чинність з 01.02.2020.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою у розмірі 4 962,00 грн., які підтверджуються платіжним дорученням № 9257-6395-0010-9810 від 20.01.2022, підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 77, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства «АЗОВБУДТОРГ» (71100, Запорізька область, м. Бердянськ, проспект Східний, буд. 108, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, код ЄДРПОУ ВП 44118663) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісїї Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 9030 від 22.07.2021 про відповідність Приватного підприємства «АЗОВБУДТОРГ» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісїї Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 9509 від 16.08.2021 про відповідність Приватного підприємства «АЗОВБУДТОРГ» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Приватне підприємство «АЗОВБУДТОРГ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Приватного підприємства «АЗОВБУДТОРГ» 4 962,00 грн. (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні 00 копійок) судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.С. Духневич