Справа № 640/32035/21
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року м. Київ №640/32035/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Костенка Д.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МАРАФЕТ ХОУМ" до Київської митниці про визнання протиправними дій, скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся з позовом до Київської митниці Держмитслужби, в якому просить визнати протиправними дії відповідача щодо прийняття рішення про коригування митної вартості товарів від 28.10.2021 №100100/2021/000013/2 і скасувати це рішення.

Підстави позову: - необґрунтованість оспорюваного рішення, оскільки відповідач не спростував правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору і об`єктивну можливість застосування першого методу; - нижча митна вартість ввезеного пози-вачем товару порівняно з митною вартістю інших товарів, митне оформлення яких завершено, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості і не є підставою для відмови у митному оформленні товару за заявленою позивачем митною вартістю; - рішення не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДМС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.

Відповідач подав відзив, в якому просить відмовити в позові з таких підстав: - при митному оформленні у поданих документах виявлено розбіжності, у зв`язку з чим позивачу за-пропоновано подати додаткові документи; - позивач не надав усіх необхідних документів, тому відповідач самостійно визначив митну вартість товару на рівні 1,21 EUR/кг за резервним мето-дом з урахуванням митної вартості товарів, митне оформлення яких проведено раніше (митні декларації від 22.06.2021 №UA100020/2021/591522, від 26.08.2021 №UA209140/2021/86962).

Позивач подав відповідь на відзив, в якій зазначив про дійсність документів на підтвер-дження транспортних витрат, відомості в яких узгоджуються між собою, а експедитор (ПП "Транс-Ліль") міг здійснювати перевезення товару самостійно або за допомогою третіх осіб; оплата у сумі 8124,48 Євро відповідає вартості, вказаній у рахунку-проформі від 01.09.2021 №1/09/DEX/2021; відповідач не зазначив фактів, які вплинули на коригування, і митну вартість якого товару (назва, характеристики, код за УКТ ЗЕД) брав за основу, торгову марку, фактурну вартість, країну експорту товару в Україну, виробника, маршрут транспортування та інші комерційні умови поставки.

Інших заяв по суті справи від сторін не надійшло.

Ухвалою суду від 15.09.2022 допущено процесуальне правонаступництво відповідача і замінено первісного відповідача на Київську митницю.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини.

Позивач ввіз на територію України товар, для митного оформлення якого подав митну декларацію 28.10.2021 №UA100100/2021/608119 та згідно з декларацією митної вартості задекларував його митну вартість за основним методом у розмірі 9103,44 Євро, у т.ч.: ціна товару - 8124,48 Євро, витрати на транспортування - 30000 грн.

На підтвердження заявленої митної вартості подав:

- рахунок-фактуру (інвойс) від 13.09.2021 №1/09/DEX/2021;

- банківський платіжний документ від 18.10.2021 №75;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 26.10.2021 №СФ-193/336;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 26.10.2021 №2610-/1;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 23.09.2019 №23/10/18.

Відповідач повідомив декларанту про виявлені недоліки (розбіжності) у документах: до митного оформлення не надано договорів між відправником та експедитором про перевезення товару; згідно з автотранспортною накладною від 26.10.2021 перевізником товару є підприєм-ство "BC Vilona-Inernational Transport", але довідка про вартість транспортування від 26.10.2021 №2610-/1 видана ПП "Транс-Ліль". Відповідач запропонував надати додаткові документи для підтвердження митної вартості згідно з переліком, наведеним у ч. 3 ст. 53 КАС України.

Додатково декларант надав: - заявку на перевезення від 21.10.2021 №336/3; - прайс-лист виробника від 01.09.2021 б/н; - пакувальний лист від 13.09.2021 б/н; - копію декларації країни відправлення від 26.10.2021 №21PL402010Е1645172.

Відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів від 28.10.2021 №100100/2021/000013/2, яку визначив за резервним методом на рівні 24573,07 Євро.

Митне оформлення товару проведено на підставі митної декларації від 29.10.2021 №UA100100/2021/608257 та випущено товар у вільний обіг під гарантії позивача.

Спірні правовідносини виникли у сфері митної справи і стосуються правомірності рішення відповідача про щодо коригування митної вартості товару, який ввозиться.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний (ч. 1).

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3). У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу (ч. 5). Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6). Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосову-ватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 7). У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу (ч. 8).

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Такими документами, згідно ч. 2 цієї статті, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспор-тування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 ст. 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізова-ними експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Статтею 54 МК України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (ч. 1). Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (ч. 2). За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч. 3).

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у т.ч. невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з пере-ліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недо-стовірні відомості про митну вартість товарів, у т.ч. невірно визначено митну вартість товарів.

Метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), закріплено в ст. 58 МК України.

Як визначено в ч. 4 ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Водночас, як визначено у ч. 5 ст. 58 МК України, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Як встановив суд, позивач обчислив митну вартість товару за основним методом у роз-мірі 9103,44 Євро, у т.ч.: ціна товару - 8124,48 Євро, витрати на транспортування - 30000 грн.

Копії рахунку (інвойсу) від 13.09.2021 №1/09/DEX/2021 містить відомості про оцінюва-ний товар (найменування, кількість, ціну за одиницю і загальну вартість) та ціну, яку позивач має сплати на користь продавця - "Global Chemia Group" (Польща) на умовах 100% передплати за товар згідно з контрактом від 23.09.2019 №23/10/18, - 8124,48 Євро (а.с. 16, 77).

Цей документ містить необхідні числові значення і відомості щодо ціни, яку позивач має сплатити на користь продавця. Жодних заперечень проти цього документу, у т.ч. його неповноти та/або недостовірності відповідач не зазначав.

Копія платіжного доручення в іноземній валюті від 18.10.2021 №75 містить відомості про оплату позивачем 8124,48 Євро на користь "Global Chemia Group"; у графі 70х зазначено про передплату за товар згідно з контрактом від 23.09.2019 №23/10/18 (а.с. 17, 81).

У відзиві відповідач зазначив, що у платіжному дорученні (без печатки і підпису) відсутнє посилання на інвойс від 13.09.2021 №1/09/DEX/2021, у зв`язку з чим неможливо ідентифікувати оплату за цю партію товару.

Суд зазначає, що копія платіжного доручення не містить печатки і підпису, що позивач ніяк не обґрунтував у позові та у відповіді на відзив. Проте при митному оформленні відповідачем цей документ був прийнятий і оцінений як такий, що не стосується партії товару, у зв`язку з чим суд вважає відсутність печатки і підпису формальним недоліком, який не перешкоджає прийняттю та оцінці судом цього доказу.

Суд вважає помилковим висновок відповідача про те, що відсутність у платіжному дорученні посилання на згаданий рахунок (інвойс) не дозволяє ідентифікувати партію товару, оскільки про належність цього документа до оцінюваного товару вказують точна сума сплаче-них позивачем продавцю коштів і те, що кошти сплачені на умовах 100% передплати, після чого товар був відвантажений позивачу.

У своїй сукупності ці документи підтверджують правильність визначення позивачем ціни товару, яка ним сплачена на користь продавця, у розмірі 8124,48 Євро. Додатково зазначена у рахунку (інвойсі) ціна товару підтверджувалась прайс-листом продавця (а.с. 40), сертифікатом походження від 26.10.2021 №PL/MF/AR0176891 (а.с. 41), які надавались позивачем до митного оформлення.

Отже, відповідачем не спростовано наявність і повноту відомостей про ціну товару та правильність її визначення позивачем.

Переважно висловлені при митному оформленні товару зауваження відповідача стосува-лись витрат на транспортування у сумі 30000 грн. (до кордону України), оцінюючи які суд зазначає таке.

Вказані витрати підтверджені копіями довідки ПП "Транс-Ліль" про транспортні витрати від 26.10.2021 №2610-/1 (а.с. 18, 83), договору-доручення від 16.10.2018 №1610/18 на транспортно-експедиторське обслуговування, укладеного між позивачем (Замовник) і ПП "Транс-Ліль" (Виконавець) (а.с. 34-36), договору-заявки №336 від 22.10.2021 (а.с. 37, 94), рахунку-фактури від 26.10.2021 №СФ-193/336 на суму 44333 грн. (у т.ч.: міжнародні авто послуги до кордону України - 30000 грн.) (а.с. 38, 82) ,

Та обставина, що згідно з копією міжнародною автотранспортною накладною (CMR) від 26.10.2021 перевізником товару є підприємство "BC Vilona-Inernational Transport" не суперечить умовам договору-заявки, згідно з яким ПП "Транс-Ліль" зобов`язалось організувати перевезення вантажу за відповідним маршрутом; не свідчить про недостовірність відомостей, зазначених у поданих до митного оформлення документах, і не спростовує достовірність задекларованих позивачем витрат на транспортування, які відповідають п. 2.8 Ставка (ціна) фрахта договору-заявки.

Суд враховує висновок Верховного Суду у постанові від 29.04.2021 №815/6765/17 про те, що законодавець не ставить в обов`язок декларанту подання конкретних документів, у т.ч. калькуляції ціни перевезення, при наявності інших документів, які підтверджують транспортні витрати. Відтак, надана декларантом довідка від 26.10.2021 №2610-/1 у сукупності з іншими документами є належним доказом понесених позивачем транспортних витрат.

Підсумовуючи, суд зазначає про те, що відповідач не спростував повноту і достовірність наданих позивачем до митного оформлення відомостей про митну вартість товарів, а відтак не довів наявність підстав, передбачених ч. 6 ст. 54, ч. 1 ст. 55 МК України, для відмови у митному оформленні товарів за заявленою позивачем митною вартістю і для прийняття рішення про коригування митної вартості товарів.

Неподання позивачем усіх додаткових документів, передбачених ст. 53 МК України, не спростовує правильність обчислення позивачем митної вартості за ціною договору і можливість перевірки проведеного позивачем розрахунку на підставі тих документів, які були подані.

Спрацювання автоматизованої системи ризиків у зв`язку з нижчою митною вартістю оцінюваного товару порівняно з митною вартістю іншого товару, митне оформлення якого завершено, не свідчить про неправильність обчислення позивачем митної вартості за ціною договору та/або неповноту і недостовірність поданих позивачем до митного оформлення документів.

Враховуючи необґрунтованість висновків відповідача і відсутність підстав для прийнятті оспорюваного рішення, внаслідок чого позивач здійснив митне оформлення товару за вищою митної вартістю, що призвело до сплати податків і зборів у більшому розмірі, вимогу про визнання його протиправними і скасування належить задовольнити.

Водночас, вимогу про визнання протиправними дій відповідача щодо прийняття оспорю-ваного рішення не належить задовольняти, оскільки ця вимога не відповідає належному способу захисту порушеного права, яким є визнання протиправним і скасування прийнятого відповідачем стосовно позивача індивідуального акту.

Отже, позов належить задовольнити частково.

Судовий збір у сумі 2270 грн. за вимогу про визнання протиправним і скасування рішення належить стягнути з відповідача на користь позивача.

Судовий збір у сумі 2270 грн. за вимогу про визнання протиправними дій, у задоволенні якої відмовлено, покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 90, 139, 241-246, 262 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Задовольнити позов Товариства з обмеженою відповідальністю "МАРАФЕТ ХОУМ" частково.

2. Визнати протиправними і скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 28.10.2021 №100100/2021/000013/2.

3. Відмовити у задоволенні позову в іншій частині.

4. Стягнути з бюджетних асигнувань Київської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МАРАФЕТ ХОУМ" судовий збір у сумі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.).

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "МАРАФЕТ ХОУМ";

02105, м. Київ, вул. Тампере, 5, офіс 301; .

Відповідач: Київська митниця;

03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, 8-А: код ЄДРПОУ ВП 43997555.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку, встановленому ст.ст. 293-297 КАС України. Апеляційна скарга подається протягом 30 днів з дня складення рішення.

Дата рішення є днем складення його у повному обсязі.

Суддя Д.А. Костенко