Справа № 640/7426/19
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7426/19 Суддя (судді) першої інстанції: Маруліна Л.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 травня 2022 року (м. Київ, дата складання повного тексту 10.05.2022) у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Публічне акціонерне товариство «Національна суспільна телерадіокомпанія України» звернулося до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 11.04.2019 № в частині стягнення суми штрафу в розмірі 161 059,70 грн.

Позов обґрунтовано тим, що податкові накладні №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018, надіслано останнім на реєстрацію вчасно, 15.01.2019, проте перші квитанції по них отримано позивачем на наступний день після граничного строку. Незважаючи на це, зазначені вище податкові накладні, які своєчасно направлено позивачем на реєстрацію до ЄРПН 15.01.2019, протиправно включені до Акту перевірки.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано, зазначено, що оскаржуване рішення винесене на підставі та у відповідності до норм чинного податкового законодавства за результатами перевірки позивача, з огляду на що, просить суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 травня 2022 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без надання вірної правової оцінки обставинам справи та без повного дослідження обставин справи. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що перевіркою було встановлено порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних, а тому до нього правомірно застосовано штрафні санкції, передбачені ст.102-1 ПК України.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Публічне акціонерне товариство «Національна суспільна телерадіокомпанія України» станом не день виникнення спірних правовідносин перебуває на обліку в Офісі великих платників податків ДФС.

На підставі пункту 200.10 статті 200 та підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 Податкового кодексу України Офісом великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.01.2017 по 31.01.2019, про що складено Акт від 18.03.2019 №782/28-10-44-06/23152907.

Згідно з Актом перевірки встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних (Таблиця №1) в Єдиному реєстрі податкових накладних визначених п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України на загальну суму 2 052 861,11 грн.

03.04.2019 позивачем подано заперечення №03-2/1324 на Акт перевірки щодо протиправності визначення грошового зобов`язання в частині направлених на реєстрацію податкових накладних, складених 31.12.2018, вчасно, 15.01.2019, в той час, як квитанції про неприйняття яких направлено позивачу 16.01.2019, що свідчить про дотримання позивачем строків реєстрації.

Листом Офісу великих платників податків ДФС від 08.04.2019 №17836/10/28-10-44-06-26 «Про розгляд заперечень» висновки Акта перевірки залишено без змін.

На підставі Акта перевірки Офісом великих платників податків ДФС прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.04.2019 №, яким накладено на позивача штрафні санкції на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України за порушення граничних термінів реєстрації ПН/РК за період з 01.01.2017 по 31.01.2019, у таких розмірах: за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних до 15 календарних днів - у розмірі 1 871 310,32 грн; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів - у розмірі 32 968,26 грн; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів - у розмірі 29 010,10 грн; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 61 календарний день і більше - у розмірі 119 572,43 грн; Загальна сума штрафу, згідно розрахунку-додатку до податкового повідомлення-рішення у розмірі 40% склала 47 828,98 грн, а загальна сума 250 256,74 грн.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 11.04.2019 № в частині стягнення в розмірі 161 059,70 грн протиправним, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не порушено встановленого часу операційного дня для реєстрації податкових накладних №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018, адже всі спірні податкові накладні були подані в робочій день 15.01.2019 до 20-ї години.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або порушення порядку заповнення податкової накладної не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

В силу вимог п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених ст. 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог ст.ст. 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

У відповідності до п.11 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, - надалі Порядок №1246.

Відповідно до визначення, наведеного в п.2 Порядку №1246, операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Згідно з п. 3 Порядку №1246, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктом 8 Порядку №1246, передбачено, що для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв`язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС.

У відповідності до п.9 вищенаведеного Порядку причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: наявність помилок під час заповнення податкової накладної; відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); порушення вимог, установлених п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 ПК України. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв`язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до п.11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Пунктами 13, 14 Порядку № 1246 встановлено, за результатами перевірок, визначених п. 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з п.п.7.3-7.6 розділу ІІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, затвердженої наказом ДПА України від 10 квітня 2008 року № 233 «Про подання електронної податкової звітності», після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту). Перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв`язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним. Підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Таким чином, якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин.

Аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Судом першої інстанції встановлено, що по податковим накладним №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018, вказаними в Акті перевірки як такі, що подані з порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних на загальну суму ПДВ 1 610 596,86 грн, відповідачем застосовано штрафні санкції за порушення строків реєстрації у розмірі 10 % 161 059,70 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем за допомогою програмного забезпечення, використовуючи автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів», направлено в електронному форматі до ДФС для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні:

- №378 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 16:59 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття сформовано ДФС 16.01.2019 о 10:40 год.;

- № 237//12 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 14.01.2019 о 16:26 год., квитанції позивачем не отримано, повторно направлено на реєстрацію 15.01.2019 за №121, граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 09:42 год.;

- №30//19 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 19:04, граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 10:39 год.;

- №119//12 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 16:11, граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 11:55 год.;

- №393 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 15:32 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про прийняття документ прийнято 16.01.2019 о 10:44 год.;

- №391 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 15:39, граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак квитанцію сформовано 15.01.2019 яку отримано позивачем о 20:28 год. в післяопераційний час;

- №421//12 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 16:05, граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- №12//27 від 31.12.2018 (на суму 61949, 46 грн) подана на реєстрацію 15.01.2019 о 19:30, граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- №12//27 від 31.12.2018 (на суму 1305, 94 грн) подана на реєстрацію 14.01.2019 о 14:35 год., 15.01.2019 о 20:03 год. та 15.01.2019 о 22:14 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- №406 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 15.01.2019 о 19:01 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019, квитанція про неприйняття сформована ДФС 15.01.2019 о 19:03 год., проте отримана позивачем у системі Медок 16.01.2019 о 13:56 год.

Таким чином, позивач у строк та в межах операційного дня (відповідно до Порядку № 1246) направив до ДПС засобами електронного зв`язку податкові накладні, що підтверджується витягом з електронного кабінету платника податків (а.с.33-82), однак, до кінця операційного дня квитанції про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації зазначених податкових накладних позивачу не надійшли, а квитанції про неприйняття документів сформовано ДФС лише 16.01.2019.

Матеріалами справи підтверджено надіслання позивачем спірних податкових накладних в межах граничного терміну реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом операційного дня. Водночас, контролюючий орган, в порушення вимог податкового законодавства не зареєстрував зазначені податкові накладні протягом операційного дня, коли їх було направлено на реєстрацію, а направлення позивачу відповідних квитанцій відбулось із значною затримкою на наступний робочий день.

Відповідно до пп. 14.1.265 п. 14.1 ст. 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п.п.109.1, 109.2 ст. 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

На думку колегії суддів застосування до платника податку штрафу (фінансової санкції) можливо виключно у випадку наявності з боку такого платника суб`єктивної сторони вчинення правопорушення - вини у формі умислу чи необережності, натомість, вжиття платником податків всіх залежних від нього заходів з метою недопущення порушення податкового законодавства не може мати наслідком відповідальність позивача за несвоєчасну реєстрацію спірних податкових накладних в ЄРПН та застосування до нього штрафних санкцій, передбачених п. 120-1.1 ст. 1201 ПК України.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки затримка реєстрації податкових накладних №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних виникла не з вини позивача, є протиправним застосування контролюючим органом до нього штрафу в цій частині, тому податкове повідомлення-рішення від 11.04.2019 № Офісу великих платників податків державної податкової служби в частині застосування штрафних санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України за порушення граничних термінів реєстрації спірних податкових накладних у сумі 161 059,00 грн є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 травня 2022 року без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 29.09.2022.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

В.О. Аліменко

Н.В. Безименна