Справа № 420/13518/22
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
29 вересня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Вовченко О.А., розглянувши матеріали позову військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 про визнання протиправними дії та стягнення шкоди,-

В С Т А Н О В И В:
До Одеського окружного адміністративного суду 26 вересня 2022 року надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 , в якому позивач просить суд:

1. Визнати дії ОСОБА_1 протиправними, щодо завдання збитків державі, в особі військової частини НОМЕР_1 , під час проходження військової служби в частині нанесення шкоди по речовій службі на загальну суму 56561 гри. 46 коп. (п`ятдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят одна гривня 46 коп.);

2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 завдану шкоду в розмірі 56561 грн. 46 коп. (п`ятдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят одна гривня 46 коп.) по речовій службі, яка встановлена службовим розслідуванням за результатом якого видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 27.03.2019 року №489.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом позову, суддя дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5, 6 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

В порушення вимог даної норми позивачем у позовній заяві не зазначено реєстраційного номеру облікової картки платника податків представника позивача та відомі номери засобів зв`язку з відповідачем.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до суду подано позов без доказів сплати судового збору.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Позивачем у позовній заяві заявлено вимоги майнового характеру, ціна позову 56561,46 грн.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» з 1 січня 2022 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2481 гривні.

Таким чином сума судового збору за вимогу майнового характеру становить 2481,00 грн. (56561.46*1.5%=848.42, що є менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Отже, позивачу слід надати до суду докази сплати 2481,00 грн. судового збору.

При цьому, щодо клопотання представника позивача відстрочити позивачу сплату судового збору суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, необхідність часу суб`єкту владних повноважень, який фінансується за рахунок Державного бюджету, на отримання фінансування на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення такому суб`єкту владних повноважень сплати судового збору.

Посилання позивача на введення на території України воєнного стану суддя не приймає до уваги, оскільки позивачем не обґрунтовано, яким чином дана обставина перешкоджає позивачу своєчасно сплатити судовий збір за подання до суду даної позовної заяви. Також позивачем до суду не надано доказів відсутності у цього коштів на сплату судового збору та звернення за виділенням таких коштів.

Таким чином, суддя вважає, що у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.122 КАС України (у чинній редакції) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Предметом даного позову є, як вбачається з тексту позовної заяви, стягнення з відповідача завданої ним матеріальної шкоди, завданої військовій частині НОМЕР_1 .

При цьому, як вбачається з позовної заяви, така шкода підтверджується книгами грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_1 №2558 від 18.03.2019 та №1073/п від 24.12.2020, в яких зазначено шкоду, завдану відповідачем станом на 27.03.2019, 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 з посиланням на наказ командира військової частини НОМЕР_1 №489 від 27.03.2019.

Таким чином, враховуючи те, що документом, на підставі якого у книгах грошових стягнень і нарахувань внесено відповідні записи про завдану відповідачем шкоду є наказ командира військової частини НОМЕР_1 №489 від 27.03.2019, відтак спірні правовідносини виникли ще у березні 2019 року.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Однак, до суду з даним позовом позивач звернувся лише у вересні 2022 року, тобто більше ніж через три роки з моменту виникнення спірних правовідносин.

Позивачем до суду подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому зазначає, що такий строк пропущено у зв`язку із залученням ВЧ НОМЕР_1 для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації в Донецькій та Луганській областях внаслідок чого не було із об`єктивних причин не було можливості належним чином організовувати позовну роботу в інтересах військової частини НОМЕР_1 в у строки, визначені КАС України, перебуваючи не у пункті постійної дислокації частини, без можливості доступу до всіх необхідних документів, які б потрібні були для обґрунтування позовних вимог. Також посилається на неналежне виконання посадових обов`язків начальниками юридичної групи, що підтверджується наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 29.05.2021 №1092.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч.1 ст. 121 КАС України).

Суддя зазначає, що така підстава як неналежне виконання посадових обов`язків особами, відповідальними за юридичний супровід діяльності суб`єкта владних повноважень, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Окрім цього позивачем до суду не надано доказів на підтвердження доводів про неможливість своєчасного звернення до суду у зв`язку із залученням ВЧ НОМЕР_1 для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації в Донецькій та Луганській областях.

При цьому, підстави для звернення до суду з даним позовом у позивача виникли ще у 2019 році та строк звернення до суду закінчився до введення на території України воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією рф.

Інших об`єктивних обставин, що перешкоджали позивачу звернутися до суду у визначені ст.122 КАС України строки та поважних підстав для його поновлення позивачем не наведено.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що позивачем до суду не надано доказів звернення до суду з дотриманням строку, визначеного ст.122 КАС України та Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» та не надано належним чином обґрунтованого клопотання про його поновлення.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви, засвідчених копій доказів на підтвердження зазначених у позові обставин, доказів сплати 2481,00 грн. судового збору та належним чином обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду або доказів звернення до суду з дотриманням строків (з доказами направлення відповідачу).

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позов військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 про визнання протиправними дії та стягнення шкоди - залишити без руху.

Встановити позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Вовченко