Справа № 640/18820/21
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

28 вересня 2022 року справа №640/18820/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Наша Прага» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Наша Прага»)
доНаціональної ради України з питань телебачення і радіомовлення (далі по тексту - відповідач, Національна рада)
провизнання протиправним та скасування рішення відповідача від 17 червня 2021 року №821 «Про призначення позапланової безвиїзної перевірки ТОВ «Наша Прага», м. Київ, (НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, супутникове ТВ, логотип: «Максі-«В»
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи про протиправність рішення про призначення позапланової безвиїзної перевірки ТОВ «Наша Прага», у зв`язку з тим, що прийняте з грубим порушенням норм законодавства України, без належних на те правових підстав та за відсутності допустимих доказів.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у діях ТОВ «Наша Прага» відсутній склад правопорушення; на думку позивача, з оскаржуваного рішення неможливо зробити висновок, яке саме правопорушення відповідач побачив у діях позивача, а висловлювання ОСОБА_1 не є складом правопорушення.

Позивач уважає, що відповідач не навів жодного прикладу наявності у висловлюваннях ОСОБА_1 ознак розпалення неприязні, ворожнечі, огиди тощо до будь-якої етнічної групи, приниження позитивних якостей тієї чи іншої нації порівняно з іншими тощо.

Як переконаний позивач, є необґрунтованими та неправдивими висновки відповідача про те, що в ефірі ТОВ «Наша Прага» поширені «твердження про неповноцінність, приниження за ознаками ментальних здібностей українців, формування та закріплення негативного етнічного стереотипу, негативного образу української нації».

Позивач також звертає увагу, що відсутність доказів наявності у висловлюваннях ОСОБА_1 лексики, яка спрямована на розпалення національної ворожнечі, дискримінації за етнічним походженням, місцем проживання, свідчить про порушення відповідачем основних принципів діяльності Національної ради, закріплених у статті 3 Закону України «Про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення», зокрема, законності та об`єктивності, а також вказує на те, що висновки Національної ради є суб`єктивними та оціночними судженнями.

Позивач зазначає, що відповідач неправильно відобразив суть та зміст телепередачі та про наявність у діях Національної ради ознак цензури і втручання у право свободи вираження поглядів; в оскаржуваному рішенні не взято до уваги те, що наведені цитати ОСОБА_1 та ведучих є оціночними судженнями, в результаті чого Національною радою зроблено неправильні висновки.

Крім того, на думку позивача, на засіданні 17 червня 2021 року у Національної ради не було належної інформації, достатньої для всебічного та повного розгляду питання щодо призначення перевірки.

Ухвалою від 09 липня 2021 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/18820/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив про незгоду з позовними вимогами та підтримав правомірність оскаржуваного рішення, у зв`яжу із тим, що за результатами моніторингу мовлення за період з 07 травня 2021 року по 08 травня 2021 року трансляції передачі «П`ятниця. Вечір», гостем якої був ОСОБА_2 , виявлено ознаки порушення, які є підставою для призначення позапланової безвиїзної перевірки позивача.

У відповіді на відзив позивач повторно зазначив про відсутність ознак правопорушення та, що відповідач не спростував відсутність у висловлюваннях ОСОБА_1 жодних закликів до зміни конституційного ладу.

У запереченні н відповідь на відзив відповідач вказав, що оскаржуване рішення прийняте в межах законодавчо наданих йому наглядових повноважень, оскільки під час проведення моніторингу телерадіопрограм, а також програм, що надаються у складі програмної послуги, виявлено ознаки порушення ліцензіатом вимог законодавства та/або умов ліцензії, що стало підставою для призначення перевірки в межах спірних відносин; акт моніторингу містить усі передбачені вимогами Інструкції реквізити та складений у передбачений законом спосіб.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Національна рада видала ТОВ «Наша Прага» ліцензію на мовлення серія НР №00509-м, логотип - «Максі-ТВ», вид мовлення - супутникове (телебачення), загальні характеристики каналу мовлення - згідно з додатком 3 до ліцензії на мовлення, періодичність, час, обсяги мовлення - 24 години на добу; дата набрання ліцензією чинності - 12 грудня 2005 року; строк дії ліцензії - з 12 грудня 2015 року по 12 грудня 2025 року.

Рішенням Національної ради від 17 червня 2021 року №821 Про призначення позапланової безвиїзної перевірки ТОВ «Наша Прага», м. Київ (НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, супутникове ТБ, логотип: «Максі-ТВ»), розглянувши результати моніторингу телепрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ (НР №00509-м від 12 грудня 2015 року) за 07 травня 2021 року та 08 травня 2021 року, призначено позапланову безвиїзну перевірку діяльності позивача з метою перевірки дотримання вимог абзаців третього та четвертого частини другої статті 6 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (Не допускається використання телерадіоорганізацій для: закликів до насильницької зміни конституційного ладу України; закликів до розв`язування агресивної війни або її пропаганди та/або розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті); пунктів а) та в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» ( (Телерадіоорганізація зобов`язана: дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії; поширювати об`єктивну інформацію); частини першої статті 28 Закону України «Про інформацію» (Інформація не може бути використана для закликів до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганди війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини).

Оскаржуваним рішенням встановлено строк проведення перевірки з 06 липня 2021 року по 20 липня 2021 року включно та зобов`язано позивача надати документи і матеріали, необхідні для проведення перевірки; рекомендовано позивачу надати письмові пояснення.

Як зазначено в оскаржуваному рішенні, перевірку призначено у зв`язку з тим, що за результатами моніторингу телепрограми ТОВ «Наша Прага» м. Київ за 07 травня 2021 року у часовому проміжку між 18:01 та 23:09 (з повтором 08 травня 2021 року у часовому проміжку між 04:56 та 09:59) зафіксовано трансляцію передачі «П`ятниця. Вечір» за участю гостя студії ОСОБА_1 - українського політика та бізнесмена, телеведучого; висловлювання, поширені під час трансляції телепередачі «П`ятниця. Вечір» мають ознаки розпалювання національної ворожнечі та дискримінації за етнічним походженням, місцем проживання, а саме: звинувачення мешканців етнічної групи Галичини (рос. Галиции) у нав`язування іншим територіям України «власного» історичного бачення розвитку України, негативному впливі на суспільство, державу, її переваги над іншими територіями та протиставлення Галичини з іншими територіями України, які можуть мати ознаки приниження, образ, створюють напруження через протиставлення представників одного етносу, зокрема Галичини (Галиции), до всіх українців за територіальною ознакою; твердження про неповноцінність, приниження за ознаками ментальних здібностей українців, формування та закріплення негативного етнічного стереотипу, негативного образу української нації; висловлювання, які є дискримінаційними судженнями, стигматизують націю, покладають провину й відповідальність за загальновідомі історичні факти Голокосту та Голодомору, за діяння окремих представників нації на всіх українців.

Також під час здійснення моніторингу зафіксовані висловлювання, що мають ознаки прихованого заклику до зміни конституційного ладу України. Головною складовою частиною мови ворожнечі є саме мова, за допомогою якої демонструються емоції та ставлення до захищених від дискримінації категорій. Для підсилення емоційного фону, емоційної складової гість передачі та ведучі використовували етнофілізми, менталізми, образливі ярлики тощо. Також під час телепередачі у промові гостя ОСОБА_1 зафіксовані висловлювання, що мають ознаки дезінформації та озвучувались без посилання на джерела інформації. Поширення висловлювань, що містили елементи розпалювання національної ворожнечі та дискримінації за етнічним походженням, місцем проживання, ознаки прихованого заклику до зміни конституційного ладу України, а також поширення необ`єктивної інформації у телепередачі «П`ятниця. Вечір», що вийшла в ефірі ТОВ «НАШ 365», м. Київ (ліцензія НР №01544-м від 08 листопада 2019 року), 07 травня 2021 року та 08 травня 2021 року, має ознаки порушення ліцензіатом вимог:

- абзаців третього та четвертого частини другої статті 6 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (Не допускається використання телерадіоорганізацій для: закликів до насильницької зміни конституційного ладу України; закликів до розв`язування агресивної війни або її пропаганди та/або розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті);

- пунктів а) та в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (Телерадіоорганізація зобов`язана: дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії; поширювати об`єктивну інформацію);

- частини першої статті 28 Закону України «Про інформацію» (Інформація не може бути використана для закликів до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганди війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини).

Висловлювання ОСОБА_1 , поширені протягом публічного оприлюднення через засіб масової інформації до невизначеного кола глядачів телеканалу ТОВ «Наша Прага», м. Київ, є опосередкованим закликом до розпалювання ворожнечі шляхом використання тверджень, метою яких є значне посилення серед певних груп населення настроїв неприязні, почуття ворожнечі до етнічних груп Галичини, приниження позитивних якостей цієї етнічної групи українського населення, що в умовах активного застосування Російською Федерацією технологій гібридної війни проти України можуть завдати шкоди національній безпеці нашої держави, життю та безпеці громадян України. Під час повторної трансляції працівники телерадіоорганізації мали можливість внести зміни до зазначеної вище передачі та подати змінену або спростовану версію. Але цього не було зроблено працівниками телерадіокомпанії. Передача транслювалась у повторі без змін та редакційної модерації, що має ознаки навмисного подання неправдивої інформації до невизначеного кола глядачів. Таким чином, ліцензіат надав платформу для поширення поглядів, які розпалюють ворожнечі та ненависть в Україні.

Вирішуючи спір по суті позовних вимог, Окружний адміністративний суд міста Києва керується такими мотивами.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, що виникають у сфері телевізійного та радіомовлення на території України, регулюються Законом України «Про телебачення і радіомовлення», а також Законом України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення» Національна рада є конституційним, постійно діючим колегіальним органом, метою діяльності якого є нагляд за дотриманням законів України у сфері телерадіомовлення, а також здійснення регуляторних повноважень, передбачених цим законом.

Згідно з частиною четвертою статті 7 названого Закону Національна рада є єдиним органом державного регулювання діяльності у сфері телебачення і радіомовлення незалежно від способу розповсюдження телерадіопрограм і передач.

Статті 13 і 14 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» визначають, що Національна рада наділена наглядовими та регуляторними повноваженнями щодо дотримання телерадіоорганізаціями вимог законодавства у галузі телерадіомовлення, а також нагляду за дотриманням ліцензіатами умов ліцензій.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» Національна рада здійснює офіційний моніторинг телерадіопрограм, нагляд за дотриманням телерадіоорганізаціями та провайдерами програмної послуги вимог законодавства у галузі телерадіомовлення та застосовує в межах своїх повноважень санкції відповідно до закону.

Статтею 70 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» на Національну раду покладено здійснення контролю за дотриманням та забезпеченням виконання вимог, поміж іншого, законодавства України у сфері телебачення і радіомовлення.

Реалізація наглядових повноважень Національної ради здійснюється відповідно до вимог Інструкції про порядок здійснення моніторингу телерадіопрограм, проведення перевірок телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги, затвердженої рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 08 лютого 2012 року №115 (далі по тексту - Інструкція).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Інструкції Національна рада здійснює наглядові повноваження, зокрема, шляхом здійснення моніторингу телерадіопрограм, а також проведення перевірок (планових або позапланових, виїзних або безвиїзних).

Таким чином, до повноважень відповідача належить прийняття рішення про проведення, зокрема, позапланових безвиїзних перевірок.

Пункт 3 розділу ІІІ Інструкції визначає, що підставами для призначення позапланових перевірок є, поміж іншого, виявлення Національною радою під час проведення моніторингу телерадіопрограм, а також програм, що надаються у складі програмної послуги, ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства та/або умов ліцензії.

Під час позапланової перевірки з`ясовують виключно ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на право проведення позапланової перевірки.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 17 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» кожен акт індивідуальної дії Національної ради повинен містити мотивувальну частину, в якій зазначаються щонайменше такі дані, зокрема, обставини, з настанням яких закони України пов`язують виникнення у Національної ради повноважень приймати відповідний акт, а також посилання на докази, якими підтверджується настання таких обставин.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення прийняте за результатами моніторингу мовлення позивача період з 07 по 08 травня 2021 року, за результатами якого складено акт моніторингу телерадіопрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ, ліцензія на мовлення НР №00509-м від 12 грудня 2015 року; вихідні дані (логотип): «Максі-ТВ», вид мовлення - супутникове (телебачення), технічні параметри мовлення: супутниковий ретранслятор - «ASTRA 4A», орбітальна позиція - 50 Сх.д., частота прийому - 12284 МГц, символьна швидкість - 27500 Ксимв./сек., коефіцієнт кореляції помилок (FEC) - ѕ, поляризація вертикальна, умови розповсюдження програм - у відкритому вигляді; дата мовлення ліцензіата - 07 та 08 травня 2021 року; місце здійснення запису ефіру ліцензіата, що є предметом моніторингу: моніторинговий центр Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, вул. Прорізна, 2, м. Київ; дата: 07 травня 2021 року, час - 18:01:28; назва «П`ятниця. Вечір»; тип - інформаційно-аналітичні; мова українська/російська; національний продукт - так; власний продукт - так; закінчення трансляції - 23:09:10; дата: 08 травня 2021 року, час - 04:56:32; назва «П`ятниця. Вечір»; тип - інформаційно-аналітичні; мова українська/російська; національний продукт - так; власний продукт - так; закінчення трансляції - 09:59:59.

Як зазначено в оскаржуваному рішенні, за результатами моніторингу телепрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ (ліцензія на мовлення НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, логотип: Максі-ТВ»), перевірку призначено у зв`язку з тим, що за результатами моніторингу телепрограми ТОВ «Наша Прага» м. Київ за 07 травня 2021 року у часовому проміжку між 18:01 та 23:09 (з повтором 08 травня 2021 року у часовому проміжку між 04:56 та 09:59) зафіксовано трансляцію передачі «П`ятниця. Вечір» за участю гостя студії ОСОБА_1 - українського політика та бізнесмена, телеведучого; висловлювання, поширені під час трансляції телепередачі «П`ятниця. Вечір» мають ознаки розпалювання національної ворожнечі та дискримінації за етнічним походженням, місцем проживання, а саме: звинувачення мешканців етнічної групи Галичини (рос. Галиции) у нав`язування іншим територіям України «власного» історичного бачення розвитку України, негативному впливі на суспільство, державу, її переваги над іншими територіями та протиставлення Галичини з іншими територіями України, які можуть мати ознаки приниження, образ, створюють напруження через протиставлення представників одного етносу, зокрема Галичини (Галиции), до всіх українців за територіальною ознакою; твердження про неповноцінність, приниження за ознаками ментальних здібностей українців, формування та закріплення негативного етнічного стереотипу, негативного образу української нації; висловлювання, які є дискримінаційними судженнями, стигмазують націю, покладають провину й відповідальність за загальновідомі історичні факти Голокосту та Голодомору, за діяння окремих представників нації на всіх українців. Також під час здійснення моніторингу зафіксовані висловлювання, що мають ознаки прихованого заклику до зміни конституційного ладу України. Головною складовою частиною мови ворожнечі є саме мова, за допомогою якої демонструються емоції та ставлення до захищених від дискримінації категорій. Для підсилення емоційного фону, емоційної складової гість передачі та ведучі використовували етнофілізми, менталізми, образливі ярлики тощо. Також під час телепередачі у промові гостя ОСОБА_1 зафіксовані висловлювання, що мають ознаки дезінформації та озвучувались без посилання на джерела інформації. Поширення висловлювань, що містили елементи розпалювання національної ворожнечі та дискримінації за етнічним походженням, місцем проживання, ознаки прихованого заклику до зміни конституційного ладу України, а також поширення необ`єктивної інформації у телепередачі «П`ятниця. Вечір», що вийшла в ефірі ТОВ «НАШ 365», м. Київ (ліцензія НР №01544-м від 08 листопада 2019 року), 07 травня 2021 року та 08 травня 2021 року, має ознаки порушення ліцензіатом вимог:

- абзаців третього та четвертого частини другої статті 6 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (Не допускається використання телерадіоорганізацій для: закликів до насильницької зміни конституційного ладу України; закликів до розв`язування агресивної війни або її пропаганди та/або розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті);

- пунктів а) та в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» ( (Телерадіоорганізація зобов`язана: дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії; поширювати об`єктивну інформацію);

- частини першої статті 28 Закону України «Про інформацію» (Інформація не може бути використана для закликів до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганди війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини).

Висловлювання ОСОБА_1 , поширені протягом публічного оприлюднення через засіб масової інформації до невизначеного кола глядачів телеканалу ТОВ «Наша Прага», м. Київ, є опосередкованим закликом до розпалювання ворожнечі шляхом використання тверджень, метою яких є значне посилення серед певних груп населення настроїв неприязні, почуття ворожнечі до етнічних груп Галичини, приниження позитивних якостей цієї етнічної групи українського населення, що в умовах активного застосування Російською Федерацією технологій гібридної війни проти України можуть завдати шкоди національній безпеці нашої держави, життю та безпеці громадян України. Під час повторної трансляції працівники телерадіоорганізації мали можливість внести зміни до зазначеної вище передачі та подати змінену або спростовану версію. Але цього не було зроблено працівниками телерадіокомпанії. Передача транслювалась у повторі без змін та редакційної модерації, що має ознаки навмисного подання неправдивої інформації до невизначеного кола глядачів. Таким чином, ліцензіат надав платформу для поширення поглядів, які розпалюють ворожнечі та ненависть в Україні.

Відповідно до визначень пункту 2 розділу І Інструкції акт моніторингу - службовий документ, складений уповноваженою особою Національної ради, в якому відображаються результати моніторингу; моніторинг - комплекс заходів, спрямованих на фіксацію і аналіз мовлення або програмної послуги, який здійснюється шляхом запису, перегляду (прослуховування) телерадіопрограм, що розповсюджуються ліцензіатами.

Згідно з пунктом 4 розділу ІІ Інструкції моніторинг телерадіопрограм телерадіоорганізацій передбачає: запис та збереження телерадіопрограм спеціалізованим технологічним обладнанням для приймання, запису і зберігання телерадіопрограм; перегляд (прослуховування) записаних телерадіопрограм; аналіз отриманих результатів і складання акта моніторингу; зберігання записів телерадіопрограм (за необхідності).

При цьому, акт моніторингу складається після аналізу отриманих результатів, проте, положеннями Інструкції не передбачено відображення такого аналізу в акті, що спростовує доводи позивача про невідповідність акта моніторингу вимогам Інструкції в частині відсутності у ньому аналізу отриманих результатів.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Інструкції в акті моніторингу телерадіопрограм телерадіоорганізації зазначають: найменування телерадіоорганізації; номер ліцензії; технічні параметри мовлення; вихідні дані (логотип, позивні); дату мовлення ліцензіата, що є предметом моніторингу; час початку програм (передач) (за необхідності); елементи програмного наповнення (за необхідності); назву програм (передач) (за необхідності); мову програм (передач) (за необхідності); жанр (тип) програм (передач) (за необхідності); програми (передачі) власного виробництва (за необхідності); національний/іноземний аудіовізуальний продукт (за необхідності); хронометраж програм (передач) (за необхідності); посаду, прізвище та ініціали уповноваженої особи, яка здійснила моніторинг; дату складання акта моніторингу; іншу інформацію залежно від предмета та виду моніторингу.

Суд встановив, що акт моніторингу телерадіопрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ, ліцензія на мовлення НР №00509-м від 12 грудня 2015 року відповідає вимогам пункту 7 розділу ІІ Інструкції №115 та містить усі необхідні реквізити.

Відповідно до частини сьомої статті 4 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» визначено, що держава всіма можливими законними засобами не допускає в інформаційних та інших телерадіопрограмах систематичного цілеспрямованого безпідставного загострення уваги на війні, насильстві і жорстокості, розпалюванні расової, національної та релігійної ворожнечі або позитивного їх подання (трактування), а також забезпечує ідеологічний і політичний плюралізм у сфері аудіовізуальних засобів масової інформації.

Відповідно до пунктів 1, 3 розділу ІІІ Інструкції Національна рада здійснює наглядові повноваження, зокрема шляхом здійснення моніторингу телерадіопрограм, а також проведення перевірок (планових або позапланових, виїзних або безвиїзних).

Підставами для призначення позапланових перевірок є, зокрема виявлення Національною радою під час проведення моніторингу телерадіопрограм, а також програм, що надаються у складі програмної послуги, ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства та/або умов ліцензії.

Положеннями пунктів 5, 6 розділу ІІІ Інструкції встановлено, що планові та позапланові перевірки проводяться на підставі рішення Національної ради. У рішенні Національної ради про призначення позапланової перевірки зазначають найменування або прізвище, ім`я, по батькові ліцензіата, щодо якого буде проводитися перевірка, підстава для призначення перевірки та предмет перевірки.

На підставі рішення Національної ради про призначення перевірки видається наказ про призначення перевірки, в якому зазначають найменування або прізвище, ім`я, по батькові ліцензіата, щодо якого буде проводитися перевірка, підстави для призначення перевірки та предмет перевірки. Наказ підписує голова Національної ради (особа, яка виконує його обов`язки).

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави вважати, що виявлення відповідачем під час моніторингу телерадіопрограм, а також програм, що надаються у складі програмної послуги, ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства та/або умов ліцензії, є підставою для призначення позапланової перевірки.

При цьому, слід відмітити, що конкретна форма акта моніторингу телерадіопрограм не затверджена жодним нормативно-правовим актом.

Як встановив судом та вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийняте у зв`язку з виявленням за результатами моніторингу ознак порушення позивачем вимог Закону України «Про телебачення і радіомовлення» та «Про інформацію».

В оскаржуваному рішенні містяться дані щодо ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства, підтверджені актом моніторингу за період 07-08 травня 2021 року, який є належним доказом на підтвердження обставин, з настанням яких у Національної ради виникли повноваження для прийняття рішення про призначення перевірки позивача.

На думку суд, Національна рада прийняла оскаржуване рішення з дотриманням установленої процедури та за наявності визначених законом підстав.

Щодо доводів позивача про відсутність в оскаржуваному рішенні чітко визначених ознак складу правопорушення, в яких відповідач вбачає ознаки порушення ліцензіатом вимог законодавства, суд звертає увагу, що висновки відповідача про наявність ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства не є тотожними висновкам про порушення позивачем вимог законодавства.

У свою чергу висновок про порушення позивачем вимог законодавства може бути складений Національною радою лише за результатами перевірки, проведеної на підставі оскаржуваного акта.

Що стосується здійснення судом оцінки висловлювань осіб, викладених в оскаржуваному рішенні, на предмет їх відповідності вимогам законодавства, то це виходить за межі даного спору та стосується повноважень Національної ради, які вона може реалізувати в ході перевірки позивача на підставі оскаржуваного рішення.

В частині доводів позивача про незаконність заборони висвітлення оціночних суджень та наявності у його діях ознак цензури, суд зазначає, що відповідно до частини сьомої статті 4 Закону України «Про телебаченні і радіомовлення» держава всіма можливими законними засобами не допускає в інформаційних та інших телерадіопрограмах систематичного цілеспрямованого безпідставного загострення уваги на війні, насильстві і жорстокості, розпалюванні расової, національної та релігійної ворожнечі або позитивного їх подання (трактування), а також забезпечує ідеологічний і політичний плюралізм у сфері аудіовізуальних засобів масової інформації.

Європейський суд з прав людини встановив, що засоби масової інформації відіграють важливу роль в демократичному суспільстві: хоча ЗМІ не повинні переходити певні межі, проте, їх обов`язком є передавати інформацію та ідеї з усіх питань, що становлять суспільний інтерес, у сумісний з їхніми обов`язками та відповідальністю спосіб (пункт 45 рішення у справі «Тома проти Люксембургу» від 29 вересня 2001 року).

За правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 25 травня 2018 року у справі №826/2810/15, Національна Рада вправі надавати оцінку дотриманню під час трансляції передач основних принципів державної політики у сфері телебачення і радіомовлення, а також Закону України «Про інформацію», який згідно статті 3 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», відноситься до законодавства, нагляд за дотриманням якого вона здійснює.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення видане відповідачем в межах повноважень та на підставі норм закону, а тому підстави для визнання його протиправним і скасування відсутні.

Додатково суд зазначає, що у межах заявлених позовних вимог позивач оскаржує рішення Національної Ради України з питань телебачення і радіомовлення від 17 червня 2021 року №821 про призначення позапланової безвиїзної перевірки позивача, яке, в розумінні положень законодавства, є індивідуальним актом (ненормативним правовим актом).

У рішенні Конституційного Суду України у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення підпункту 2 пункту 3 розділу IV Закону України «Про Конституційний Суд України»" стосовно правових актів органів Верховної Ради України (справа про акти органів Верховної Ради України) від 23 червня 1997 року № 3/35-313 вказано, що за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Оскаржуване рішення є індивідуальним правовим актом, тобто офіційно оформленим результатом волевиявлення органу державної влади, здійснюваним в односторонньому порядку і спрямованим на виникнення певних юридичних наслідків, стосується конкретно інтересів позивача, його прав і обов`язків, оскільки породжує для нього певні юридичні наслідки.

Водночас, як зазначив відповідач у запереченні, на виконання наказу голови Національної ради від 17 червня 2021 року №5а/160 здійснено позапланову безвиїзну перевірку ТОВ «Наша Прага», м. Київ, за результатами якої складено акт від 20 липня 2021 року №146.

Наведене вказує, що оскаржуване рішення, як акт індивідуальної дії, є вичерпаним, а тому задоволення позову у частині скасування вказаного рішення, не може призвести до відновлення порушених прав позивача, оскільки після проведення перевірки права позивача порушують лише наслідки проведення відповідної перевірки.

Таким чином, рішення Національної ради від 17 червня 2021 року №821 не може бути скасоване судом після його виконання, що відповідає правовій позиції Верховного Cуду, викладеній у постанові від 21 лютого 2019 року у справі №807/2062/17.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, оскаржуване рішення прийняте з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ «Наша Прага» не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, судові витрати зі сплати судового збору відшкодуванню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову Товариству з обмеженою відповідальністю «Наша Прага» повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Наша Прага» (01135, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 101А; );

Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення (01601, м. Київ, вул. Прорізна, буд. 2; ).

Суддя В.А. Кузьменко