Справа № 260/2192/22
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

28 вересня 2022 рокум. Ужгород№ 260/2192/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дору Ю.Ю., розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області у якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №876 від 23.05.2022 року в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 липня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Однак, після відкриття провадження в даній справі, суддею встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 171 КАС України.

Позовну заяву у відповідності до ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2022 року після відкриття провадження у справі залишено без руху на підставі статті 171 частини 13 КАС України та надано позивачу строк для усунення недоліків, а саме - надати суду заяву про поновлення строків звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску.

На виконання вимог ухвали представник позивача надав суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій зазначив, що Позивач відповідно до графіку розстановки сил і засобів, в період з 28.05. по 24.06.2022 року був залучений до добових нарядів для несення служби на ввірених йому дільницях та об`єктах, при цьому графік нарядів складався і несення служби відбувалось слідуючим порядком: з 08 год.00 хв. 28.05 до 08год.00 хв.29.05. несення служби - з 08 год.00 хв. 29.05.до 08 год.00 хв.30.05 відпочинок, а з 08 год.00 хв. 30.05. знову на добове несення служби ...і так далі таким чином, що позбавило Позивача можливості своєчасно без порушення строків звернутись до суду за захистом своїх прав.

29 вересня 2022 року відповідач подав до суду заперечення на заяву про поновлення строку, де вказує, що вказані позивачем причини пропуску звернення до суду не є поважними. Просить позовну заяву залишити без розгляду.

Просить визнати поважними причини пропуску строку подачі позовної заяви.

Розглянувши матеріали справи та подану заяву про усунення недоліків позовної заяви, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частина 5 статті 122 КАС України визначає, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Разом з тим, частина 3 статті 122 КАС України визначає, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Розділом V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIІІ визначено особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану. Стаття 31 Дисциплінарного статут зазначає порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану Так, зокрема ч.4 ст. 31 Дисциплінарного статуту встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

З матеріалів справи встановлено, що позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №876 від 23.05.2022 року в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді - попередження про неповну службову відповідність. Позивач зазначає, що він ознайомився з наказом ГУНП в Закарпатській області №876 від 23.05.2022 року - 27.05.2022 року.

Згідно Указу Президента України №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану постановлено ввести в Україні воєнний стан, який діє і по теперішній час.

Судом встановлено, що наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді - попередження про неповну службову відповідність, винесений під час дії воєнного стану, відтак, до спірних правовідносин застосовуються спеціальні строки звернення до суду.

До суду з цим позовом позивач звернувся 21.06.2022 р., тобто з пропуском 15 денного строку звернення до суду з позовом у цій справі. У матеріалах справи міститься копія оскаржуваного наказу з відміткою на останній сторінці про ознайомлення ОСОБА_1 27.05.2022 року.

Твердження позивача про його залучення до добових нарядів з 28.05. по 24.06.2022 року: з 08 год.00 хв. 28.05 до 08год.00 хв.29.05. несення служби - з 08 год.00 хв. 29.05.до 08 год.00 хв.30.05 відпочинок, а з 08 год.00 хв. 30.05. знову на добове несення служби, як перешкоду для звернення до суду за захистом свого права, суд оцінює критично, а зазначене свідчить про несення служби позивача. Суд зауважує, що позивачем зазначено, що чергування відбувалося позмінно (подобово), що вказує на те, що позивач об`єктивно мав час для реалізації свого права на звернення до суду, в тому числі з використанням правової допомоги (адвоката, безоплатної вторинної допомоги, тощо), направленням позовної заяви поштовим зв`язком, тощо…

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

У справі Європейського суду з прав людини «Стаббігс та інші проти Великобританії» визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25 січня 2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З урахуванням положень ст.ст.122, 123 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений саме на позивача.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).

Розглянувши наведені у клопотанні про поновлення строків звернення до суду причини, суд не вбачає об`єктивних непереборних підстав, які можна вважати обґрунтованими та поважними для пропуску звернення до суду.

Жодних інших обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на звернення до суду з позовом, позивачем не наведено, існування будь-яких перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів не зазначено та судом не встановлено.

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з даним позовом неповажними.

За таких обставин, вказані позивачем у заяві причини пропуску строку не можуть бути визнані поважними.

Приписами статті 240 частини 1 пункту 7 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Відповідно до положень частини 3 статті 123 частини КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 123,171, 240, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяЮ.Ю.Дору