Справа № 260/3759/22
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення заяви про забезпечення позову без розгляду

29 вересня 2022 рокум. Ужгород№ 260/3759/22

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши у письмовому провадженні питання щодо забезпечення адміністративного позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2022 року ОСОБА_1 на електронну адресу суду надіслано позовну заяву до ІНФОРМАЦІЯ_2 , якою просить визнати протиправними та незаконними дії та скасувати наказ № 572 від 26.09.2022р. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з основної діяльності) Про завершення службового розслідування , щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Разом з позовом позивачем подано клопотання про забезпечення адміністративного позову шляхом заборони відповідачу вчиняти будь які дії відносно позивача до закінчення розгляду адміністративного позову щодо визнання протиправним та незаконними дії та скасування наказу № 572 від 26.09.2022 р. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ( з основної діяльності) «Про завершення службового розслідування» щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 154 частини 1 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Приписами статті 154 частин 2, 3 КАС України визначено, що суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

Суд не вбачає необхідності для повідомлення учасників справи, та для виклику особи, яка подала заяву про забезпечення позову, також немає необхідності для призначення її розгляду у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін. Відтак, розгляд поданої заяви проводиться у порядку письмового провадження без повідомлення сторін.

У зв`язку із наведеним, на підставі статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (в тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши надіслану на електронну адресу Закарпатського окружного адміністративного суду в електронній формі заяву позивача про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини сьомої статті 44 КАС документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). (частина восьма статті 44 КАС).

За правилом абзацу другого частини восьмої статті 18 КАС особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

На сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

Положенням частини другої статті 17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 липня 2021 року в справі № 9901/71/21.

Суд вважає, що обмеження, які пов`язанні з використанням підсистеми "Електронний суд", у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Судом встановлено, що позовна заява разом із заявою про забезпечення позову надіслані позивачем на електронну адресу суду, тобто за допомогою ресурсу, не передбаченого нормами КАС України, а також такі не містять підпису. Водночас, до позовної заяви та заяви про забезпечення позову надано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису фізичної особи ОСОБА_1 , виданого Акредитованим центром сертифікації ключів АТ КБ "Приватбанк".

З цього приводу суд вважає за необхідне зазначити, що незважаючи на те, що заява про забезпечення позову засвідчена електронним цифровим підписом, така подана на електронну пошту суду. Тобто позивач обрав неналежний спосіб звернення до суду. З огляду на що, на думку суду, така не може вважатися заявою про забезпечення позову, поданою відповідно до норм КАС України, та підписаною у встановленому законом порядку.

Частиною 7 статті 154 КАС України передбачено, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Норми статті 152 КАС України, що регламентують форму та зміст заяви про забезпечення позову, не містять жодних посилань щодо обов`язкової наявності підпису особи, що подала таку, однак, враховуючи загальні вимоги до будь-яких заяв та клопотань, що подаються до суду, суд вважає, що підпис особи є обов`язковим елементом будь-якого процесуального документа та є підтвердженням волевиявлення саме тієї особи, яка зазначена в документі.

Згідно з частиною 6 статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Пунктом 3 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, враховуючи те, що подана заява про забезпечення позову вважається не підписаною заявником, виходячи із приписів частини 6 статті 7 КАС України щодо застосування судом закону за аналогією, суд вважає за можливе застосувати в даному випадку положення пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України та повернути таку заяву без розгляду.

Керуючись статтями 7, 150, 152, 154, 248 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:
Заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про забезпечення позову - повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а у випадку, якщо в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали суду, - з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.В.Скраль