Справа № 640/3687/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2022-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3687/21 Головуючий у 1 інстанції: Шейко Т.І.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Держпродспоживслужби у Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» про стягнення штрафних санкцій, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Головне управління Держпродспоживслужби у Одеській області звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК Україна», в якому просив стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» до Державного бюджету України адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу у розмірі 115 600,00 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2021 року позов задоволено. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК Україна» до Державного бюджету України адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу у розмірі 115 600,00 грн.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позов залишити без розгляду, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки, позивачем пропущено строк звернення до суду, а саме: в порушення вимог ч. 2 ст. 122 КАС України, позов подано після 4-х місяців після ухвалення рішення по справі №826/26224/15 судом апеляційної інстанції.

22 червня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Головного управління Держпродспоживслужби у Одеській області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в по-рядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, згідно плану проведення перевірок на 4 квартал 2015 року, Інспекцією з питань захисту прав споживачів в Одеській області видано повідомлення про проведення перевірки № 22 від 07 жовтня 2015 року та направлення на проведення перевірки № 25 від 19 жовтня 2015 року.

У повідомленні зазначено, що в магазині «JUSK» ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» буде проведено планову перевірку характеристик продукції з терміном проведення з 19 по 20 жовтня 2015 року.

Згідно розписки, повідомлення про проведення перевірки отримано уповноваженим представником позивача Єльніною І.В. 09 жовтня 2015 року.

Посадовим особам позивача, відповідно до направлення № 25 від 19 жовтня 2015 року, доручалося здійснити перевірку ТОВ «ЮСК УКРАЇНА», розташованого за адресою: м. Одеса, провулок Семафорний, 4.

За результатами перевірки інспекторами складено Акт перевірки характеристик продукції №0014 від 20 жовтня 2015 року, отриманий представником позивача - Івановим Є.В. та підписаний із запереченнями. В Акті зафіксовано порушення вимог Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого ПКМУ від 11 липня 2013 року № 515, статей 17, 19 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого ПКМУ від 29 липня 2009 року № 785, статей 7,10 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого ПКМУ від 29 жовтня 2009 року № 1149, підпунктів 1, 5 пункту 1, частини першої статті 8 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», а саме:

- акрилова фарба Gregers 12 шт., штрих-код 806, виробництво Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНИ», дата виготовлення 16 липня 2015 року, термін придатності не зазначений, відсутня інформація про можливі ризики, притаманні продукції, а саме: введення в обіг акрилової фарби без зазначення терміну її придатності, відсутня інформація про можливі ризики, притаманні продукції протягом звичайного або обґрунтовано передбачуваного строку використання, якщо такі ризики є не відразу очевидними, без належних попереджень, та яка дає змогу споживачам вживати запобіжних заходів щодо таких ризиків, що є порушенням пунктів 1,5 частини першої Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції»;

- акрилова фарба Gregers 4 шт., штрих-код 503, виробництво Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК України», дата виготовлення 16 липня 2015 року, термін придатності не зазначений, відсутня інформація про можливі ризики, притаманні продукції, а саме: введення в обіг акрилової фарби без зазначення терміну її придатності, відсутня інформація про можливі ризики, притаманні продукції протягом звичайного або обґрунтовано передбачуваного строку використання, якщо такі ризики є не відразу очевидними, без належних попереджень, та яка дає змогу споживачам вживати запобіжних заходів щодо таких ризиків, що є порушенням пунктів 1,5 частини першої Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції»;

- іграшка Puzzle Mikki в асортименті, штрих-код 082, бамбук, тверда деревина, зроблено в Китаї, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНИ», дата виготовлення не зазначена. Введення в обіг іграшки без передування слова «Попередження». На іграшку, прикріплену до неї етикетку (ярлик) не нанесений Національний знак відповідності, не надана технічна документація, що підтверджує проведення процедури оцінки відповідності іграшок встановленим вимогам, що є порушенням статей 6,17,35,37 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого ПКМУ від 11 липня 2013 року № 515р;

- іграшка м`яка Mistel 15 см. в асортименті, 100% поліестер, штрих-код 476, виробник Harbor Plaza, №1, Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНИ», дата виготовлення 17 липня 2015 року. Введення в обіг іграшок в асортименті без передування слова «Попередження», без зазначення мінімального та максимального віку користувачів, не зазначений строк використання, не надана технічна документація, що підтверджується проведенням процедури оцінки відповідності встановленим вимогам, що є порушенням статей 6,17, 34,35 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого ПКМУ від 11 липня 2013 року № 515;

- електрична дриль і викрутка 4,8 В, без шнура з 21 насадками та 3 свердлами, з зарядним пристроєм 230 В, штрих-код 057, виробник Harbor Plaza, №1, Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНИ», дата виготовлення 18 липня 2015 року. Введення в обіг електричного дрилю із викруткою без нанесення Національного знаку відповідності, не надана технічна документація, що підтверджує проведення процедури оцінки відповідності електрообладнання встановленим вимогам, що є порушенням статей 17,19 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого ПКМУ від 29 липня 2009 року №785, статей 7,10 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого ПКМУ від 29 жовтня 2009 року № 1149;

- софа Gedser 2 ос., штрих-код 880, виробник Harbor Plaza, №1, Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНИ», дата виготовлення 20 липня 2015 року. Введення в обіг софи без інструкції з експлуатації та догляду за нею, що є порушенням вимог Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», пункту 2.4.7 ГОСТ 16371-93 «Мебель. Общие технические условия» (мовою оригіналу).

В Акті від 20 жовтня 2015 року зазначено «ознайомлений», зауваження та заперечення відсутні. При цьому, твердження відповідача стосовно відсутності сценарного плану перевірки та оцінки ризиків не відповідають дійсності, оскільки сценарний план перевірки складений відповідно до Методики вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 26 грудня 2011 року № 1417, та вручався, як наголошує позивач, уповноваженому представникові разом з Актом перевірки у додатках.

03 листопада 2015 року посадовою особою Головного управління Держспоживінспекції в Одеській області прийняті рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів № 33 та № 34, відповідно до яких обмежено надання продукції шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку та обмежено надання продукції шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами, з терміном виконання обох рішень до 17 листопада 2015 року.

Зазначені рішення отримані представником відповідача Дяченко В.П.

У подальшому, 03 листопада 2015 року позивачем складено Протокол №0007 щодо виявлених порушень вимог статті 44 Закону №2735-VI та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, начальником Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області винесено постанову про накладення штрафних санкцій № 7 від 03 листопада 2015 року у розмірі 76 500,00 грн.

Для забезпечення можливості допуску продукції до продажу суб`єктом господарювання надано позивачу повідомлення про перевірку стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 03 листопада 2015 року, у зв`язку з чим, видано направлення про проведення перевірки № 54 від 18 листопада 2015 року та наказ про проведення позапланової перевірки №160-од від 18 листопада 2015 року. Зокрема, представникам контролюючого органу доручалося здійснити перевірку суб`єкта господарювання - ТОВ «ЮСК УКРАЇНА», розташованого за адресою: м. Одеса, провулок Семафорний, 4, строком проведення з 18 по 19 листопада 2015 року. Підставою проведення зазначено рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів № 33 та № 34 від 03 листопада 2015 року, предметом перевірки - хімічна продукція, ігри та іграшки дитячі, електричні та електронні інструменти, продукція переробної промисловості.

Перед початком проведення перевірки відповідач був ознайомлений з направленням для проведення перевірки, про що зроблено відповідний запис в журналі.

За результатами перевірки, інспекторами складений та вручений представникові відповідача - Дяченку В.П. Акт перевірки стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів, у якому зафіксоване неповне виконання рішення № 34 від 03 листопада 2015 року, а саме зазначено:

- рішення № 34 від 03 листопада 2015 року не виконано в частині приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами щодо забезпечення безпеки продукції перед введенням її в обіг на ринку України, що визначено частиною першою статті 12 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». В ході перевірки встановлено, що акрилові фарби Gregers 12 та шт. по 75 мл., зроблено в Китаї, вироблені для компанії ТОВ «ЮСК УКРАЇНА», дата виготовлення 16 липня 2015 року у кількості 1 і 1 шт. відповідно переміщені на склад;

- рішення № 34 від 03 листопада 2015 року не виконано в частині приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами щодо забезпечення безпеки продукції перед введенням ї в обіг на ринку України, що визначено частиною третьою статті 29 Закону №2735-VI. В ході перевірки встановлено, що іграшки Puzzle Mikki в асортименті, бамбук, тверда деревина, зроблено в Китаї, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» у кількості 10 шт. переміщені на склад, на іграшки. На іграшки, прикріплені на них етикетки (ярлики) або пакування не нанесений Національний знак відповідності, відсутнє передування кожному окремо або всім попередження в цілому слова «Попередження» та відсутні протоколи випробувань державною мовою;

- рішення № 34 від 03 листопада 2015 року виконано повністю в частині приведення продукції у відповідність встановленим вимогам, що визначено частиною третьою статті 29 Закону №2735-VI. В ході перевірки встановлено, що на іграшку м`яку Mistel 15 см. в асортименті, 100% поліестер, штрих-код 476, виробник Harbor Plaza, №1, Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК України», дата виготовлення 17 липня 2015 року нанесено попередження із зазначенням мінімального віку користувачів та зазначено строк використання, проте відсутні протоколи випробувань українською мовою;

- рішення № 34 від 03 листопада 2015 року не виконано в частині приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами щодо забезпечення безпечності продукції перед введенням її в обіг на ринку України, що визначено частиною третьою статті 29 Закону №2735-VI. Так, на електричний дриль і викрутку 4,8 Вт, без шнура з 21 насадкою та 3 свердлами з зарядним пристроєм 230 В, виробник Китай, вироблено для компанії «JUSK», імпортер та продавець - ТОВ «ЮСК УКРАЇНИ», нанесено маркування Національним знаком відповідності, проте технічна документація, яка підтверджувала б відповідність електрообладнання вимогам Технічного регламенту з електромагнітної сумарності обладнання, затвердженого ПКМУ від 29 липня 2009 року № 785, Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого ПКМУ від 29 жовтня 2009 року, включаючи виконання процедури оцінки відповідності, відсутня.

Про виявлені за результатом позапланової перевірки відповідача порушення вимог статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контролю нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» складено протокол №0014 від 01 грудня 2015 року.

За порушення вимог пункту 2 частини 4 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контролю нехарчової продукції» застосовано адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу у сумі 39 100,00 грн., відповідно до постанови від 01 грудня 2015 року №14.

Відповідачем оскаржено постанови від 03 листопада 2015 року №7 та від 01 грудня 2015 року №14 до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Окружним адміністративним судом м. Києва у справі №826/26224/15 прийнято рішення від 23 червня 2020 року, яким відмовлено в задоволенні позову в повному обсязі.

Постановою від 06 жовтня 2020 року Шостий апеляційний адміністративний суд залишив рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року без змін.

Зважаючи на зазначене та враховуючи, що відповідачем штраф у добровільному порядку не сплачений, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V) та Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02 грудня 2010 року №2735-VI.

За змістом абзацу третього статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі - Закон № 2735-VI, в редакції, чинній на час винесення постанов про накладення штрафів), державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Відповідно до статті 1 Закону №2735-VІ, орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону (далі - орган ринкового нагляду). У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» повноваження також через свої територіальні органи, термін орган ринкового нагляду позначає також його територіальні органи.

Стаття 4 Закону №2735-VІ визначає, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Згідно частини першою статті 10 Закону №2735-VI, ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності.

Приписами статті 23 Закону № 2735-VI встановлено, що органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Згідно статті 15 Закону №2735-VІ, посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право: складати акти перевірок та застосовувати в установленому законом порядку адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу до суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та встановлених вимог; складати на основі актів перевірок протоколи про адміністративні правопорушення у сфері здійснення ринкового нагляду та розглядати справи про відповідні адміністративні правопорушення згідно із законом України.

Відповідно статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (в редакції чинній на час винесення оскаржуваної постанови від 03 листопада 2015 року № 7), до виробника застосовуються штрафні санкції у разі невиконання вимог, встановлених пунктом 5 частини першої статті 8 цього Закону.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 44 Закону № 2375-VI (в редакції чинній на час винесення оскаржуваної постанови), до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються штрафні санкції у разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення Національного знака відповідності на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів.

В силу пункту 2 частини 4 статті 44 Закону № 2375-VI (в редакції чинній на час винесення постанови від 01 грудня 2015 року №14), до суб`єктів господарювання застосовуються штрафні санкції у разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених у статті 29 цього Закону.

Частиною 5 статті 44 Закону № 2735-VI передбачено, що відповідальність за порушення інших вимог цього Закону встановлюється згідно із законом.

Справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками (головою та членами або уповноваженими посадовими особами державного колегіального органу) відповідно до їх компетенції.

Суми штрафів, що накладаються органами ринкового нагляду, зараховуються до Державного бюджету України.

Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадовими особами органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складається протокол, який разом із поясненнями керівника, іншої відповідальної посадової особи та документами, що стосуються справи, передається посадовим особам, уповноваженим розглядати такі справи.

Керівник чи заступник керівника органу ринкового нагляду розглядає справу протягом 15 днів з дня отримання відповідних документів.

Рішення керівника чи заступника керівника органу ринкового нагляду про накладення штрафу оформляється постановою.

Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення.

У разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку.

Рішення про накладення штрафу в справах про порушення, передбачені цією статтею, може бути оскаржено відповідно до цього Закону.

Відповідно до ч. 6 статті 44 Закону 2375-VI сплата штрафу не звільняє суб`єкта господарювання від відповідальності за шкоду, заподіяну споживачам (користувачам) продукції.

З аналізу наведених норм Закону №2735-VI слідує, що він містить імперативну норму, згідно з якою суб`єкт господарювання зобов`язаний сплатити накладений на нього штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови, якою такий штраф накладено. Натомість, несплата штрафу у встановлений строк є підставою для стягнення суми штрафу у судовому порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного позову є стягнення з відповідача штрафу у загальному розмірі 115 600,00 грн, який був накладений згідно з постановами Державної інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 03 листопада 2015 року № 7, від 01 грудня 2015 року №14.

Відповідно до постанови Державної інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 03 листопада 2015 року № 7, за порушення п. 2 ч. 2 ст. 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», на ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» накладено штраф у розмірі 4 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 76 500,00 грн., який необхідно сплатити у 15-денний строк (а.с. 24).

Копію вищевказаної постанови уповноважена особа відповідача отримала 03 листопада 2015 року, про що міститься розписка на самій постанові.

Також, Державною інспекцією з питань захисту прав споживачів в Одеській області винесено постанову від 01 грудня 215 року №14, якою, за порушення п. 2 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», на ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» накладено штраф у розмірі 2 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 39 100,00 грн., який необхідно сплатити у 15-денний строк (а.с. 31-32).

Копію вищевказаної постанови уповноважена особа відповідача отримала 01 грудня 2015 року, про що міститься розписка на самій постанові.

Задовольняючи позовні вимоги Головного управління Держпродспоживслужби у Одеській області, суд першої інстанції відхилив доводи ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» про пропуск позивачем строку звернення до суду, з огляду на наступне.

Суд першої інстанції зазначив, що постанови від 03 листопада 2015 року №7 та від 01 грудня 2015 року №14 були оскаржені відповідачем в судовому порядку і 23 червня 2020 року Окружним адміністративним судом міста Києва прийнято рішення у справі №826/26224/15, яким у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» відмовлено.

Шостий апеляційний адміністративний суд 06 жовтня 2020 року виніс постанову у справі №826/26224/15, якою апеляційну скаргу ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» залишив без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року залишив без змін.

За висновком суду першої інстанції, 06 жовтня 2020 року набрали законної сили постанови від 03 листопада 2015 року №7 та від 01 грудня 2015 року №14 і, відповідно, з цього дня у відповідача згідно до оскаржених постанов був термін 15-ть днів для добровільної сплати суми штрафу.

Крім того, судом першої інстанції враховано, що 24 листопада 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області засобами поштового зв`язку AT «Укрпошта» було направлено на адресу ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» перший лист (№Вих-9633/13/25-20 від 19 листопада 2020 року) з рекомендованим повідомленням про вручення №090, яке вручено 30 листопада 2020 року. Однак, відповідь на лист (№Вих-9633/13/25-20 від 19.11.2020) до Головного управління Держпродспоживслужби не надходила.

В той же час, відповідач подав касаційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року, за якою Верховний Суд ухвалою від 01 грудня 2020 року відмовив у відкритті касаційного провадження.

У зв`язку з цим, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області засобами поштового зв`язку AT «Укрпошта» було направлено на адресу ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» повторно лист (№Вих-10896/13/25-20 від 28 грудня 2020 року) з рекомендованим повідомленням про вручення та описом вкладенням (відправлення № 458). Відповідно до даних сайту AT «Укрпошта», відправлення № 458 вручено 06 січня 2021 року, проте відповіді, також, не отримано.

Беручи до уваги викладене, суд першої інстанції дійшов до висновку, що позивачем не пропущено строк звернення до суду, оскільки, з`ясовувались обставини щодо сплати відповідачем штрафу у добровільному порядку, а тому, відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з вищевказаним висновком суду першої інстанції та вважає його помилковим, з огляду на наступне.

Положеннями частини другої статті 122 КАС України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Відповідно до частини 1, 2 статті 99 КАС України (в редакції до 15 грудня 2017 року, тобто, на момент, коли у позивача виникло право звернення до суду), адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення передбачених законом вимог.

Частинами 1-2 статті 122 КАС України (в редакції з 15 грудня 2017 року, тобто, на момент, коли позивач звернувся до суду) встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

У частині 5 статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" встановлено, що рішення керівника чи заступника керівника органу ринкового нагляду про накладення штрафу оформляється постановою. Суб`єкт господарювання має сплатити штраф у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання постанови про його накладення. У разі несплати штрафу в зазначений строк він стягується в судовому порядку. Рішення про накладення штрафу в справах про порушення, передбачені цією статтею, може бути оскаржено відповідно до цього Закону.

Оскільки, постанови від 03 листопада 2015 року № 7 та від 01 грудня 2015 року №14 ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» отримало у день їх винесення, останніми днями на оплату штрафу були 18 листопада 2015 року та 16 грудня 2015 року відповідно.

Із даним позовом про стягнення з ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» до Державного бюджету України адміністративно-господарських санкцій у вигляді штрафу у розмірі 115 600,00 грн. Головне управління Держпродспоживслужби у Одеській області звернулося до суду засобами поштового зв`язку 09 лютого 2021 року.

Таким чином, Головне управління Держпродспоживслужби у Одеській області звернулося до суду з даним позовом з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду.

Правовий висновок щодо необхідності дотримання тримісячного строку звернення до суду з позовом викладений , також, в постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 15 червня 2022 року у справі №640/20460/18.

Щодо посилання суду першої інстанції на оскарження відповідачем в судовому порядку постанов від 03 листопада 2015 року №7 та від 01 грудня 2015 року №14, слід зазначити наступне.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 17 вересня 2021 року у справі № 420/473/20 та 14 серпня 2020 року у справі № № 640/16216/19 вказав, що «…положеннями Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» факт оскарження суб`єктом господарювання в судовому порядку постанови про накладення штрафу не визначено обставиною, яка зупиняє дію відповідної постанови чи обов`язок щодо сплати накладеного нею штрафу».

Також, до схожого висновку дійшов Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 10 вересня 2020 року у справі № 826/925/18, відповідно до якого, оскарження суб`єктом господарювання в судовому порядку постанови про накладення штрафу не є обставиною, яка зупиняє дію відповідної постанови чи відтерміновує сплату штрафу.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що звернення ТОВ «ЮСК УКРАЇНА» до суду з позовом щодо оскарження постанов від 03 листопада 2015 року №7 та від 01 грудня 2015 року №14 не є обставиною, яка унеможливлює пред`явлення позовних вимог щодо стягнення з відповідача штрафу за порушення законодавства про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції у встановлений строк.

Статтею 123 КАС України передбачено, що якщо пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Колегія суддів зазначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини, також, свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому, числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії , справа Девеер проти Бельгії).

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Враховуючи вищезазначене, оскільки, Головне управління Держпродспоживслужби у Одеській області з даним адміністративним позовом звернулося до суду з пропуском строку звернення до суду, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції помилково задоволено позовні вимоги, а тому, рішення суду підлягає скасуванню, а адміністративний позов слід залишити без розгляду.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно задовольнив позовні вимоги Головного управління Держпродспоживслужби у Одеській області, рішення суду підлягає скасуванню, адміністративний позов слід залишити без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції та знайшли своє підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому, оскаржуване рішення підлягає скасуванню.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

У відповідності до ч. 1 ст. 319 КАС України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 319, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2021 року скасувати.

Адміністративний позов Головного управління Держпродспоживслужби у Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮСК УКРАЇНА» про стягнення штрафних санкцій - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.