Справа № 620/15913/21
Суддя: Житняк Л.О.
Дата ухвалення: 2022-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2022 року Чернігів Справа № 620/15913/21

Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління освіти, сім`ї, молоді та спорту Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Управління освіти, сім`ї, молоді та спорту Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області звернулося до суду з позовом до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок відповідача про результати проведення моніторингу закупівлі від 26.10.2021 №UA-2021-08-11-000873-c.

В обгрунтування своїх вимог, зокрема, щодо порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону вказав, що відсутність відповідних граф або полів для заповнення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів та не зазначення даної інформації у інших графах або полях, які не передбачені для заповнення вищезазначеної інформації, не може вважатись порушенням, яке вчинено замовником. Щодо порушення вимог пункту 16 частини 2 статті 22 Закону зазначив, що у Тендерній документації Замовником чітко визначено умову неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю - це порушення Підрядником зобов`язань за Договором, а отже під час складання Тендерної документації Замовником виконано вимогу пункту 16 частини 2 статті 22 Закону. Щодо порушення вимог пункту 1 частини 16 статті 29 та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону наголосив, що на підтвердження відповідності учасника зазначеному критерію ТОВ «Нормаль-Україна» у складі пропозиції було надано договір від 28.08.2017 №1. На підтвердження виконання аналогічного договору учасником у складі пропозиції надано довідку Ф КБ-3 (копія) та позитивний відгук попереднього замовника, що цілком відповідає вимогам замовника та підтверджує наявність у зазначеного учасника відповідного досвіду, а від так у Замовника були відсутні підстави для розміщення повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону з зазначеного питання. Щодо відсутності у складі пропозиції учасника додаткової угоди №1 до наданого договору зазначає, що під час розгляду тендерної пропозиції Учасника тендерним комітетом було прийнято рішення не розміщувати повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону з огляду на те, що у складі пропозиції учасником було надано довідку Ф КБ-3 (копія) та позитивний відгук попереднього замовника, які підтверджують повне виконання аналогічного договору, а отже зазначена додаткова угода не мала суттєвого значення для встановлення відповідності чи невідповідності учасника встановленому кваліфікаційному критерію. Зазначене вважає технічною помилкою, що не вплинула на визначення переможця закупівлі. Одночасно звертає увагу суду, що не зважаючи на допущену Замовником технічну помилку учасником у повному обсязі підтверджено наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів), а від так пропозиція ТОВ «Нормаль-Україна» не підлягала відхиленню відповідно до вимог Закону. Також вважає, що вимога відповідача про зобов`язання Замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру Договору з суто формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки, по-перше, суть «виявлених порушень» жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси; по-друге, задоволення вказаної вимоги відповідача призведе до настання несприятливих наслідків для сторін договору.

Суд ухвалою від 19.05.2022 розгляд справи призначив за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику) сторін та встановив відповідачу строк для подачі відзиву.

Представник відповідача надав відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що в оприлюдненому оголошенні є поле «Вид та умови надання забезпечення пропозицій учасників», яке Замовником не заповнено. Таким чином, опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, яке Замовник вимагає за умовами Тендерної документації, що є порушенням пункту 9 частини другої статті 21 Закону №922. При цьому, законодавчо визначено як окремі вимоги до змісту тендерної документації наявність проекту договору про закупівлю та інформації про розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю. Позивач інформацію щодо забезпечення виконання договору про закупівлю виклав у пункті 6 Розділу VI тендерної документації, пояснення позивача з приводу визначення умов неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю у проекті договору не спростовують виявленого порушення, адже зміст проекту договору визначає взаємні права та обов`язки сторін договору щодо яких сторони повинні дійти згоди та передбачає умови виконання цього договору, при цьому тендерна документація визначає умови проведення тендеру. За таких обставин вважає, що позивачем не дотримано вимог пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922 оскільки тендерна документація не містить умови неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю, що не спростовується позивачем.

Також зазначає, що учасником ТОВ «Нормаль-Україна» в складі тендерної пропозиції надано виконаний аналогічний Договір підряду від 28.08.2017 №1 в неповному обсязі, а саме: 1) додаток до Договору «Договірна ціна», який відповідно до пункту 1.2 цього договору є невід`ємною частиною до цього договору, не відповідає оригіналу внаслідок відсутності підписів та печаток Сторін договору; 2) не надано Додаткову угоду до договору №1, якою внесені зміни до цього договору, що не відповідає вимогам пункту 3.2 Додатку №1 до тендерної документації Замовника.

У позовній заяві позивач вказує, що підстави для розміщення повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону № 922 були відсутні, оскільки документ надано учасником у вигляді завіреної копії та не відповідність його оригіналу є суб`єктивною думкою відповідача. В той же час, документи розміщені в електронній системі закупівель, а також доданий до позовної заяви протокол засідання тендерного комітету не містять інформації про прийняття тендерним комітетом відповідного рішення. Навпаки, у Протоколі від 06.09.2021 №155 зазначено, що ТОВ «Нормаль-Україна» відповідає кваліфікаційним критеріям. Отже, рішення, яким тендерний комітет, за твердженням позивача, вирішив не розміщувати повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону №922 відсутнє.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій він підтримує свої вимоги та підтримує позицію, висловлену у позовній заяві. Також зазначає, шо за час проведення закупівлі жодним учасником не було задано питання щодо виду та умов надання забезпечення тендерних пропозицій, а отже відсутність такої інформації, саме в оголошенні про проведення закупівлі при наявності її в тендерній документації, не створило перешкод чи труднощів для учасників закупівлі у поданні тендерних пропозиції, а тому жодним чином не вплинуло на результат проведеної закупівлі. Наполягає на відсутності порушення пункту 16 частини 2 статті 22 Закону у зв`язку з зазначенням інформації про умови неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю, зазначеної замовником у проекті договору - Додатку №4 до тендерної документації, який є її невід`ємною частиною. Також вказує, що для наявності обґрунтованого висновку щодо невідповідності документу його оригіналу, відповідач мав би провести ознайомлення з оригіналом документу, але зазначені дії ним проведено не було, внаслідок чого, вважає хибною та необґрунтованою думку відповідача щодо невідповідності документа оригіналу. Вважає висновок недостатньо аргументованим та таким, що не містить чіткого варіанту поведінки для Замовника позивача.

Відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив, в яких підтримує свою позицію, висловлену у відзиві.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає про таке.

Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі за номерами ID: UA-2021-08-11-000873-с, про що видано наказ Східного офісу Держаудитслужби від 30.09.2021 №512.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі органом державного фінансового контролю в електронній системі закупівель оприлюднено 01 жовтня 2021 року, відповідно до частини 3 статті 8 Закону №922.

За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-11-000873-с «Реконструкція їдальні Сновської гімназії за адресою: вул. Шкільна, 6, м. Сновськ, Чернігівської області» (перерахунок в поточних цінах)», управлінням Східного офісу Держаудитслужби у Донецькій області було складено оскаржуваний висновок, який оприлюднений в електронній системі закупівель 26.10.2021.

Згідно даного висновку:

«Проведеним моніторингом встановлено порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону: опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

За результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону установлено, що тендерна документація Замовника не відповідає вимогам Закону, а саме: в пункті 6 розділу VI не зазначено умови неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю чим порушено вимогу пункту 16 частини 2 статті 22 Закону.

За результатами моніторингу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено невідповідність учасника ТОВ «Нормаль-Україна» кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону, а саме: відповідно вимог пункту 3.2 Додатку №1 до тендерної документації на підтвердження наявності в учасника процедури закупівлі документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору Замовником установлено вимогу до учасників, зокрема надання сканованого виконаного аналогічного договору з усіма додатками, які є його невід ємною частиною. Разом з тим, в пункті 1 Розділу III тендерної документації Замовника зазначено, поряд з іншим, що всі визначені цією тендерною документацією документи тендерної пропозиції завантажуються в електронну систему закупівель у вигляді скан-копій придатних для машинозчитування (файли з розширенням «..pdf.», «..jpeg.», тощо), зміст та вигляд яких повинен відповідати оригіналам відповідних документів, згідно яких виготовляються такі скан-копії. Проте учасником ТОВ «Нормаль-Україна» в складі тендерної пропозиції надано виконаний аналогічний Договір підряду від 28.08.2017 №1 в неповному обсязі, а саме: 1) додаток до Договору «Договірна ціна», який відповідно до пункту 1.2 цього договору є невід`ємною частиною до цього договору, не відповідає оригіналу внаслідок відсутності підписів та печаток Сторін договору; 2) не надано Додаткову угоду до договору №1, якою внесені зміни до цього договору, що не відповідає вимогам пункту 3.2 Додатку 1 до тендерної документації Замовника. При цьому, Замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника не виявлено невідповідності в Договорі підряду від 28.08.2017 №1 та не розміщено у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, чим порушено пункт 1 частини 16 статті 29 Закону. Отже, Замовник на порушення пункту 1 частини 1 статті 31 Закону не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Нормаль-Україна» та уклав з ним договір підряду від 24.09.2021 №180 на суму 5 180 000,00 грн з ПДВ.

За результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, установлено порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону.

За результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону установлено порушення вимог пункту 16 частини другої статті 22 Закону.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «Нормаль-Україна» установлено порушення вимог пункту 1 частини 16 статті 29 та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону.

За результатами аналізу визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом - порушень не установлено.

З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення..».

Позивач з даним висновком не погоджується вважає його протиправним, внаслідок чого звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №2939-ХІІ).

Згідно з частиною 1 статті 1 цього Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Відповідно до статті 5 Закону України №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» з наступними змінами та доповненнями у редакції Закону України від 30.03.2020 №540-ІХ (далі Закон №922), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 1 цього Закону визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до статті 7-1 Закону №922, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - Висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі. Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України №2939-ХІІ. Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 15.07.2021 у справі №160/8418/19, проведення перевірки органом державного фінансового контролю здійснюється з метою корегування роботи підконтрольного суб`єкта та приведення його діяльності відповідно до вимог законодавства. Наслідком такої перевірки є надіслання суб`єкту такої перевірки вимоги, яка містить інформацію про виявлені порушення. Одночасно, з метою коригування діяльності підприємства, у такій вимозі може бути зазначено і спосіб усунення виявлених порушень і у цій частині така вимога є обов`язковою до виконання.

Надаючи оцінку висновку в частині виявлення допущених позивачем порушень, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Щодо порушення пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922.

Так, порядок інформування про проведення відкритих торгів визначено статтею 21 Закону №922.

Відповідно до частини 1 статті 21 Закону № 922 оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону. Відповідно до пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922 оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

В оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2021-08-11-000873-с Замовником зазначено розмір надання забезпечення пропозицій учасників: 26610.6 UAH, що також вимагається пунктом 2 Розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації.

Також, в оприлюдненому оголошенні є поле «Вид та умови надання забезпечення пропозицій учасників», яке Замовником не заповнено, що свідчить про недотримання позивачем вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922.

Тобто твердження позивача про відсутність відповідного електронного поля для внесення такої інформації не відповідає дійсності.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що відсутність інформації про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати) в оголошенні про проведення закупівлі не створило перешкод чи труднощів для учасників закупівлі, а тому жодним чином не вплинуло на результат проведеної закупівлі.

В той же час, відповідно до пункту 25 частини 1 статті 1 Закону №922 публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Вимоги до змісту оголошення про проведення відкритих торгів закріплені у статті 21 Закону №922. Частина 2 статті 21 Закону №922 містить, серед іншого, вимогу щодо обов`язкового зазначення у оголошенні інформації про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Матеріалами справи підтверджується, що Замовник вказаної норми не дотримався та оголошення про проведення відкритих торгів не містить вищенаведеної інформації. Відтак Замовник не дотримався порядку, встановленого Законом №922 щодо проведення публічної закупівлі.

Враховуючи наведене, висновок, що опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, яке Замовник вимагає за умовами Тендерної документації, що є порушенням пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922 є правомірним.

Аналогічне порушення було предметом розгляду судової справи №620/6134/20, в якій Верховний Суд у своїй постанові від 04.11.2021 рішення судів попередніх інстанцій залишив без змін, встановивши правомірність висновків контролюючого органу щодо допущення замовником порушення, яке полягало у відсутності в опублікованому оголошенні про проведення відкритих торгів інформації передбаченої пунктом 9 частини другої статті 21 Закону №922.

Щодо порушення пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922.

За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922 установлено, що тендерна документація Замовника не відповідає його вимогам, а саме: в пункті 6 Розділу VI не зазначено умови неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю, чим порушено вимогу пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922.

У позовній заяві позивач зазначає, що умови неповернення забезпечення виконання Договору викладені у проекті договору, який є додатком №4 до тендерної документації. Таким чином, на думку позивача, зазначення умов неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю не в пункті 6 Розділу VI тендерної документації, а в проекті договору, який є додатком №4 до тендерної документації не є порушенням пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922.

В той же час, суд вважає, що висновок позивача ґрунтується на хибному тлумаченні норм Закону №922 з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 10 Закону №922 встановлено, що замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема: оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію, проект договору про закупівлю.

Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону №922 тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Згідно з частиною 2 статті 22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються такі відомості:

інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною 4 статті 5 цього Закону;

інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

кількість товару та місце його поставки;

місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій

валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Отже, вказаною нормою визначено як окремі вимоги до змісту тендерної документації наявність проекту договору про закупівлю та інформації про розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю.

Позивач інформацію щодо забезпечення виконання договору про закупівлю виклав у пункті 6 Розділу VI тендерної документації, пояснення позивача з приводу визначення умов неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю у проекті договору не спростовують виявленого порушення, адже зміст проекту договору визначає взаємні права та обов`язки сторін договору щодо яких сторони повинні дійти згоди та передбачає умови виконання цього договору, при цьому тендерна документація визначає умови проведення тендеру.

За таких обставин, суд погоджується з висновком, що позивачем не дотримано вимог пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922, оскільки тендерна документація не містить умови неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю, що не спростовується позивачем.

Посилання позивача на те, що позиція відповідача з цього питання є «надмірним формалізмом», судом до уваги не приймається, оскільки пункт 16 частини 2 статті 22 Закону №922, який порушено позивачем, встановлює вимогу до змісту саме тендерної документації, проект договору про закупівлю є окремою складовою частиною тендерної документації. Вимог до змісту проекту договору Закон №922 не встановлює та Замовник самостійно розробляє проект договору на умовах, які вважає за необхідне включити до проекту договору.

В той час як вимоги до тендерної документації чітко визначені Законом №922, за таких обставин під час складання тендерної документації позивачем не дотримано вимог пункту 16 частини 2 статті 22 Закону №922, оскільки в пункті 6 Розділу VI не зазначено умови неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю.

Щодо порушення вимог пункту 1 частини 16 статті 29 та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922.

За результатами моніторингу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено невідповідність учасника ТОВ «Нормаль-Україна» кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону, а саме: відповідно вимог пункту 3.2 Додатку №1 до тендерної документації на підтвердження наявності в учасника процедури закупівлі документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору Замовником установлено вимогу до учасників, зокрема надання сканованого виконаного аналогічного договору з усіма додатками, які є його невід`ємною частиною.

В пункті 1 Розділу III тендерної документації Замовника зазначено, поряд з іншим, що всі визначені цією тендерною документацією документи тендерної пропозиції завантажуються в електронну систему закупівель у вигляді скан- копій придатних для машинозчитування (файли з розширенням «..pdf.», «..jpeg.», тощо), зміст та вигляд яких повинен відповідати оригіналам відповідних документів, згідно яких виготовляються такі скан-копії.

Проте учасником ТОВ «Нормаль-Україна» в складі тендерної пропозиції надано виконаний аналогічний Договір підряду від 28.08.2017 №1 в неповному обсязі, а саме: 1) додаток до Договору «Договірна ціна», який відповідно до пункту 1.2 цього договору є невід`ємною частиною до цього договору, не відповідає оригіналу внаслідок відсутності підписів та печаток Сторін договору; 2) не надано Додаткову угоду до договору №1, якою внесені зміни до цього договору, що не відповідає вимогам пункту 3.2 Додатку №1 до тендерної документації Замовника.

У позовній заяві позивач вказує, що підстави для розміщення повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону №922 були відсутні, оскільки документ надано учасником у вигляді завіреної копії та невідповідність його оригіналу є суб`єктивною думкою відповідача.

З такою думкою суд не погоджується та зазначає, що відповідно до пункту 2 розділу 1 Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.06.2015 №1000/5, службовий документ - офіційно зареєстрований службою діловодства або відповідним чином засвідчений документ, що одержаний чи створений установою у процесі її діяльності та має відповідні реквізити.

Реквізит службового документа - обов`язковий елемент, зафіксований в документі для його ідентифікації, організації обліку та надання йому юридичної сили. Оригінал службового документа - примірник службового документа, що має оригінальний підпис посадової (службової) особи установи.

Копія документа - документ, що містить точне знакове відтворення змісту чи інформації іншого документа і в окремих випадках - деяких його зовнішніх ознак.

Відповідно до пункту 3 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668 договірна ціна визначена на основі кошторису, узгоджена сторонами і обумовлена у договорі підряду ціна (вартість) робіт.

Форма №9 «Договірна ціна» визначена Додатком С ДСТУ БД. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 №293 «Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013» (діяв на момент проведення закупівлі).

Відповідно до визначеної форми зазначений документ містить поля підпису документів керівником підприємства (організації) - замовника, керівником (генеральної) підрядної організації (підпис, ініціали, прізвище), а також скріплення печатками обох сторін.

Тобто, додаток до Договору «Договірна ціна», що наданий учасником ТОВ «Нормаль-Україна» у складі тендерної пропозиції, який відповідно до пункту 1.2 договору є невід`ємною частиною до цього договору, не містить точне знакове відтворення змісту чи документної інформації іншого документа (підписів керівника підприємства (організації) - замовника, керівника (генеральної) підрядної організації (підпис, ініціали, прізвище), а також відбитки печаток). Окрім того, учасником ТОВ «Нормаль-Україна» в складі тендерної пропозиції не надано Додаткову угоду до Договору №1 від 28.08.2017, якою внесені зміни до цього договору, що не відповідає вимогам пункту 3.2 Додатку №1 до тендерної документації Замовника.

Позивачем зазначається, що під час розгляду тендерної пропозиції вказаного учасника тендерним комітетом було прийнято рішення не розміщувати повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону №922 з огляду на те, що у складі пропозиції учасником було надано довідку Ф КБ-3 (копія) та позитивний відгук попереднього замовника, зазначене вважає технічною помилкою, що не вплинула на визначення переможця закупівлі.

Втім, слід зазначити, що документи розміщені в електронній системі закупівель, а також доданий до позовної заяви протокол засідання тендерного комітету не містять інформації про прийняття тендерним комітетом відповідного рішення. Навпаки, у Протоколі від 06.09.2021 №155 зазначено, що ТОВ «Нормаль-Україна» відповідає кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до п.4 Розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону №922 рішення тендерного комітету оформлюється протоколом із зазначенням дати прийняття рішення. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні. У разі відмови члена тендерного комітету підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови.

Отже, рішення, яким тендерний комітет, за твердженням позивача, вирішив не розміщувати повідомлення про усунення недоліків у поданих документах відповідно до пункту 1 частини 16 статті 29 Закону №922 відсутнє.

Окрім того, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі». Даним Законом не визначено поняття «технічна помилка». Натомість, відповідно до пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922 опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, повинні бути зазначені у Тендерній документації.

До Переліку формальних (несуттєвих) помилок, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, наведених у пункту 2 Розділ V «Оцінка тендерної пропозиції» затвердженої та оприлюдненої Тендерної документації, Замовником не віднесено відсутність додатків та/або Додаткових угоду про внесення зміни до договору.

Отже, Замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника не виявлено невідповідності в Договорі підряду від 28.08.2017 №1 та не розміщено у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, чим порушено пункт 1 частини 16 статті 29 Закону №922 та пункт 1 частини 1 статті 31 Закону №922, оскільки не відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «Нормаль-Україна» та укладено з ним договір підряду від 24.09.2021 №180 на суму 5 180 000,00 грн з ПДВ.

Подібне питання щодо надання у складі тендерної пропозиції договору не у повному обсязі, досліджувалося Верховним Судом у справі №280/1309/19 та у своїй постанові від 26.11.2020 Верховний Суд зазначив, що « у складі тендерної пропозиції подано копію договору оренди від 19.01.2019 №19/19 без надання Додатку №1 до нього та Акта приймання передачі, які є його невід`ємними частинами, чим не підтверджено наявність обладнання та матеріально-технічної бази для здійснення відповідних робіт».

Враховуючи наведене, подання у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ «Нормаль-Україна» аналогічного Договору підряду від 28.08.2017 №1 в неповному обсязі, а саме: 1) додаток до Договору «Договірна ціна», який відповідно до пункту 1.2 цього договору є невід`ємною частиною до цього договору, не відповідає оригіналу внаслідок відсутності підписів та печаток Сторін договору; 2) не надано Додаткову угоду до договору №1, якою внесені зміни до цього договору, що не відповідає вимогам пункту 3.2 Додатку №1 до тендерної документації Замовника, не відповідає вимогам тендерної документації та свідчить про недотримання позивачем пункту 1 частини 16 статті 29 та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922.

Щодо зобов`язання про усунення порушень, виявлених за результатом проведеного моніторингу процедури закупівлі, слід вказати наступне.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджений наказом Держаудитслужби від 08.09.2020 №552 (далі - Наказ №552).

Згідно з пунктами 3, 5 Наказу №552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель, для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу III «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» Наказу №552 пункт 3 розділу II оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі містить зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель та посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення, а саме: З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Таким чином, оскаржуваний висновок про результатами моніторингу процедури закупівлі, зокрема в констатуючій частині, повністю складено та оприлюднено у відповідності до вимог чинного законодавства та в межах наданих повноважень.

В свою чергу, варто звернути увагу, що згідно із частиною 5 статті 65 Господарського кодексу України лише керівник підприємства вирішує питання діяльності підприємства в межах та порядку, визначених установчими документами цього підприємства.

А отже саме до повноважень замовника належить визначення заходів, які необхідно вжити для усунення допущених порушень та прийняття відповідних рішень у випадку неможливості їх усунення.

Таким чином, вибір способу усунення порушення, як і його нормативно-правове обґрунтування, чинним законодавством покладено на посадових осіб об`єкта контролю, а не на орган державного фінансового контролю, оскільки зазначення конкретних чи чітко визначених способів (шляхів) усунення виявлених за результатами моніторингу закупівлі порушень може обмежити право вибору об`єкта контролю у застосуванні інших способів усунення порушень, які встановлені законодавством та які б максимально захищали його права.

Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Слід також зазначити, що зміст пункту 3 констатуючої частини висновку є цілком обґрунтованим у взаємозв`язку з характером встановлених порушень, викладених у пунктах 1 та 2 цього висновку.

Щодо посилань позивача на постанови Верховного Суду від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 та від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, у яких суд дійшов висновку, що зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» необхідно конкретизувати яких саме заходів слід вжити, варто вказати, що у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку відповідачем конкретизовано можливий шлях усунення порушень, а саме «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України», отже вказані справи не є подібними до справи, яка розглядається наразі.

Отже, зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, яке досліджувалося Верховним Судом не є аналогічним тому, яке визначено відповідачем у оскаржуваному висновку, а тому справи на які посилається позивач у позові не є аналогічними цій справі.

Верховний Суд у постанові від 29.10.2021 у справі №160/9990/20 надав правову оцінку зобов`язанню щодо усунення порушень у вигляді розірвання договору та зазначив:

«35. Водночас, вказані правові висновки, викладені у вказаних вище постановах не є релевантними до спірних правовідносин, оскільки предметом розгляду у справах №160/9513/18, №640/467/19 є правомірність висновку про результати моніторингу закупівлі, у якому зазначалось про необхідність «усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель», та відповідачем не конкретизувалось яких саме заходів має вжити позивач, не визначено способу усунення виявлених під час моніторингу порушень.

36. У справі, що розглядається, відповідно до змісту оскаржуваного висновку Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору від 31.07.2020 №72.

37. Отже, контролюючий орган вказав спосіб усунення недоліків, виявлених при проведенні процедури закупівлі, шляхом припинення зобов`язання за укладеним договором між позивачем та переможцем торгів».

З аналізу вищевикладеного, аргументи та доводи позовної заяви не спростовують встановлених Офісом порушень Закону №922 допущених Замовником під час проведення процедури закупівлі, а висновки позивача не підкріплюються відповідними доказами.

Крім того, Верховний Суд у своїй постанові від 12.05.2022 у справі №520/258/20 дійшов наступного правого висновку: «... За такого законодавчого врегулювання єдино можливим способом припинення дії договору, укладеного з порушенням Закону №922-VIII, є його розірвання. Спосіб розірвання мають обрати сторони договору».

Таким чином, твердження позивача щодо необхідності у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначати виключний перелік заходів, яких саме повинен вжити позивач задля усунення виявленого порушення є хибним.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що Управління Східного офісу Держаудитслужби у Донецькій області при проведенні моніторингу процедури закупівлі та складанні висновку про результати моніторингу процедури закупівлі діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Оскаржуваний висновок складено за результатом всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, а тому заявлені позовні вимоги Управління освіти, сім`ї, молоді та спорту Сновської міської ради є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У позові Управління освіти, сім`ї, молоді та спорту Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про визнання протиправним та скасування висновку відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Позивач Управління освіти, сім`ї, молоді та спорту Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області (вул. Миру, 53, м. Сновськ, Чернігівська область, 15200, );

Відповідач Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області (вул. Архітектора Нільсена, 26/2, м. Маріуполь, Донецька область, 87515, )

Повний текст рішення виготовлено 29 вересня 2022 року.

Суддя Л.О. Житняк