Справа № 200/11228/21
Суддя: Міронова Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року справа №200/11228/21

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Міронової Г.М., суддів Геращенка І.В., Казначеєва Е.Г., розглянув у письмовому провадженні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 8 грудня 2021 року (повний текст судового рішення складено 8 грудня 2021 року у м. Слов`янськ) у справі № 200/11228/21 (головуючий I інстанції суддя Аляб`єв І.Г.) за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» про застосування заходів реагування щодо забезпечення цивільного захисту населення,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області 1 вересня 2021 року звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК», в якому просило застосувати заходи реагування шляхом повного зупинення роботи Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК», розташованого за адресою: Донецька. обл., м. Маріуполь, Запорізьке шосе, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки; встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» зупинити експлуатацію Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК», розташованого за адресою: Донецька обл., м. Маріуполь, Запорізьке шосе, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (а.с. 1-14).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 8 грудня 2021 року у справі № 200/11228/21 адміністративний позов задоволено частково.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» (код ЄДРПОК 35841328, вул.Михайла Грушевського, буд.25 кв.60, м.Маріуполь, Донецька область, 87514), розташованого за адресою: Донецька. обл., м. Маріуполь, Запорізьке шосе, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

В задоволені решти позовних вимог відмовлено (а.с. 93-97).

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, представником відповідача подано апеляційну скаргу, в якій останній просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що станом на 8 грудня 2021 року підприємством було усунено переважну більшість виявлених порушень. Очевидним є, що відповідач докладає всіх можливих зусиль для якнайшвидшого усунення виявлених порушень, тому рішення про зупинення його діяльності є передчасним.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 311 КАС Українисправу розглянуто у письмовому провадженні.

Справа розглянута поза датою, визначеною в ухвалі суду від 3 люитого 2022 року, з огляду на прийняття Верховною Радою України Законів України «Про правовий режим воєнного стану» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, від 15 березня 2022 року № 2119-IX, від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, від 22 травня 2022 року № 2263-1Х, від 15 серпня 2022 року № 2500, якими в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року і продовжено його до 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатковоподаними доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що у період з 26.07.2021 по 27.07.2021 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», окремого доручення Першого заступника Голови ДСНС України Мельчуцького О.Г. від 12.03.2021 № 02-3693/262-1, доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 № 10033/1/1-21, наказу ГУ ДСНС України у Донецькій області від 22.07.2021 № 352 «Про здійснення позапланових перевірок» проведено позапланову перевірку приміщень та території Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК», розташованого за адресою: Донецька обл., м. Маріуполь, Запорізьке шосе, 1.

Актом перевірки суб`єкту господарювання Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК», щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 27.07.2021 № 144М (далі - Акт) встановлені численні порушення вимог Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі ППБУ), та інших нормативно-правових актів, а саме:

- не обладнані приміщення об`єкту системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту а саме: системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням (СО-1) - 1-го типу, що призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;

- не обладнані приміщення об`єкту системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту а саме: автоматичною системою пожежогасіння, що призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;

- керівником підприємства не визначено обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, не призначено відповідальних за пожежну безпеку, інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту;

- на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим, що може призвести до загибелі та травмування людей в наслідок незнання порядку дій в разі виникнення пожежі.

- не розроблені інструкції про заходи пожежної безпеки для кожного приміщення об`єкта, що може призвести до незнання користування первинними засобами пожежогасіння та первинних дій при виникненні пожежі;

- не забезпечено приміщення об`єкту відповідними знаками безпеки, згідно ДСТУ EN ISO 7010:2019 Графічні символи. Кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки, що може призвести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння;

- на об`єкті не створено добровільну пожежну дружину, члени якої підлягають обов`язковому особистому страхуванню. Порядок функціонування добровільної пожежної охорони, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 564 від 17.07.2013 року, що унеможливлює оперативне реагування на виникнення пожежі, збільшує час та ускладнює гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;

- на території підприємства на видних місцях не встановлено таблички із зазначенням порядку виклику підрозділів ДСНС, покажчики місць розміщення первинних засобів пожежогасіння, схеми руху транспорту, в яких вказується розміщення будівель;

- не розроблена інструкція для сторожів, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території та приміщень, порядок дії у разі виявлення пожежі, вказується, хто з посадових осіб викликається в нічний час, у вихідні та святкові дні. Інструкції вивішуються в місцях розміщення охорони;

- посадові особи та працівники не проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки, у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях», що призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху;

- допускаються до роботи особи, які не пройшли відповідного навчання з питань пожежної безпеки, протипожежний інструктаж і перевірку знань з питань пожежної безпеки, що призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху;

- під час експлуатації об`єкту забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме: будівлю не забезпечено зовнішнім протипожежним водопроводом, що призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;

- для всіх приміщень виробничого, складського призначення не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ БВ.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» НПАОП 40.1- 1.32-01), які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні. Категорія та клас зони також повинні вказуватись в інструкціях про заходи пожежної безпеки для цих приміщень;

- не розроблено загальнооб`єктову інструкцію про заходи пожежної безпеки не складено у відповідності до розділу ХІІ НАПБ В.01.058-2008/112;

- не розроблено та не затверджено посадові інструкції відповідальної особи з питань цивільного захисту;

- не визначено спеціально відведене та облаштоване місце для куріння;

- допускається зберігання балонів з горючими газами поруч з балонами з киснем, що призвести до виникнення небезпечної газоповітряної суміші в закритому просторі, та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- після закінчення роботи оглядові канави не очищуються від промасленого ганчір`я, розлитих ЛЗР та ГР, що може призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення, як природних, так і по необережності, з подальшим розвитком пожежі на поряд розташовані будівлі та споруди і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;

- не визначені терміни очищення виробничих приміщень та обладнання від пилу і горючих відходів, які встановлюються технологічними регламентами або об`єктовими (цеховими) графіками чи інструкціями, що може призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення, як природних, так і по необережності, з подальшим розвитком пожежі на поряд розташовані будівлі та споруди і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;

- територія підприємства та приміщення не забезпечена первинними засобами пожежогасіння, а саме вогнегасниками, що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не визначена відповідальним за пожежну безпеку необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння на об`єкті, що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не встановлено для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння вказівні знаки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 Графічні символи. Кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки, що може призвести до ускладнення знаходження первинних засобів пожежогасіння та унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. Знаки не розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби);

- місце для проведення зварювальних та різальних робіт у приміщенні гаражу, у конструкціях яких використані горючі матеріали, не обгороджене суцільною перегородкою з негорючого матеріалу, призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення з подальшим розвитком пожежі на поряд розташовані будівлі та споруди і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;

- експлуатація вогнегасників не здійснюється згідно з вимогами норм, а саме: форма журналу обліку вогнегасників не відповідає відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15.01.2018 року № 25 розділ ІІІ, пункт 3, додаток № 2;

- на території підприємства не встановлені пожежні щити, які повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м-2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м-2 захищуваної площі, що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. Знаки не розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби);

- електрощити не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними надписами, що унеможливлює у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окреме приміщення;

- не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, внаслідок чого унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не вивішені біля заправної колонки на видних місцях плакати, які містять перелік обов`язків водія під час заправляння автотранспорту, а також про заходи пожежної безпеки, що може призвести до неправильного порядку дій під час заправляння автотранспорту з подальшим розливом горючих рідин;

- розлиті на землю нафтопродукти на АЗС не засипані піском, що може призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення, як природних, так і по необережності, з подальшим розвитком пожежі на поряд розташовані будівлі та споруди і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей;

- допускається експлуатація АЗС без переносного газоаналізатора у вибухозахищеному виконанні, внаслідок відсутності якого персонал та відвідувачі АЗС не будуть сповіщені про перевищення допустимих концентрацій горючих речовин в повітрі робочої зони, що може призвести до виникнення небезпечної газоповітряної суміші в просторі та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- допускається підзарядка акумуляторів безпосередньо на транспортних засобах у приміщенні гаражу;

- допускається у приміщеннях для ремонту автомобілів ремонтувати автомобілі, в баках яких залишилося пальне;

- автоцистерни перед наливом та зливом пожежонебезпечних рідин не приєднуються до заземлювального пристрою на весь час заповнення чи випорожнення цистерн, що може призвести до небезпечного іскріння внаслідок розряду статичної електрики під час процедури зливу-наливу нафтопродуктів та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі, вибуху та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не проводиться очищення внутрішньої поверхні резервуару пожежобезпечним способом згідно з графіком, що може призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення, як природних, так і по необережності, з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- очищення резервуарів не здійснюється рідше одного разу на два роки, а також у разі заміни марки нафтопродукту, що може призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення, як природних, так і по необережності, з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння,чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не встановлені металеві ящики з металевими кришками для збирання використаних обтиральних матеріалів та забрудненого нафтопродуктами піску, що щільно закриваються і не утворюють іскор, що може призвести до виникнення небезпечного іскріння, полум`я, та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі, вибуху та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. Ящики встановлюються у зонах сміттєзбірників на відкритому повітрі та регулярно звільняються від забруднених нафтопродуктами матеріалів та піску;

- допускається використання кришки оглядових і приймальних колодязів виготовленої з горючого матеріалу;

- АЗС не забезпечена розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою, що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не проводиться ТО, ремонт, перевірка паливнороздавальних колонок, які повині фіксуватися в журналі обліку ремонту устаткування, внаслідок чого технологічне обладнання може бути у несправному стані, що призведе до розтікання палива при пожежі, поширення пожежі на інші резервуари, будівлі, споруди, транспортні засоби та унеможливить підступи до осередку пожежі для його гасіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- будівля не забезпечена адресним вказівником (назва вулиці, номер будинку), встановленим на фасаді будівлі або інших видних місцях і освітлювальними у темний час доби, що призводить до збільшення часу прибуття пожежних підрозділів, унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;

- не проведена ідентифікація об`єкту щодо визначення потенційної небезпеки та не надано до органу державного нагляду у сфері цивільного захисту та техногенної безпеки паспорт потенційно небезпечного об`єкту на машинному та паперовому носіях відповідно до пунктів 23, 24 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів, затвердженого наказом МНС України від 18.12.2000 року №338 (у редакції наказу МНС від 16.08.2005 року №140), внаслідок чого унеможливлюється встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій;

- не зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, відповідно до Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 5 червня 2013 року № 440, у разі відсутності якої забороняється провадження господарської діяльності на об`єкті;

- об`єкт не обладнано інформаційно-довідковим куточком щодо отримання працівниками відомостей про конкретні дії у НС з урахуванням особливостей виробничої діяльності суб`єкта господарювання, що призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації;

- відсутній Журнал реєстрації інструктажів з питань цивільного захисту, пожежної безпеки та дій у надзвичайних ситуацій, внаслідок чого не проводяться інструктажі з питань цивільного захисту, що призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації;

- у приміщеннях та на шляхах евакуації об`єкту на видному місці не вивішені відповідні інструкції щодо порядку забезпечення техногенної безпеки та дій працівників об`єкта у разі виникнення надзвичайної ситуації, що призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації;

- не розроблено список працюючого персоналу об`єкту, який підлягає евакуації у разі виникнення надзвичайної ситуації, що призведе до ускладнення евакуації під час виникнення надзвичайної ситуації;

- не створено матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, що призведе до ускладнення ліквідації надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприятиме розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджатиме евакуації людей;

- персонал об`єкта не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання згідно діючих нормативних актів, що призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків;

- не складено розрахунок потреби в ЗІЗОД згідно діючих нормативних актів, відповідно до «Порядок забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 року №1200, що призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків (а.с. 21-68).

Отже, встановлені порушення створюють безпосередню загрозу виникнення пожежі, несуть загрозу життю та здоров`ю людей, перешкоджають вільній евакуації людей у разі настання надзвичайної ситуації (пожежі, аварії та ін.), ускладнюють гасіння пожежі.

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877).

Відповідно до статті 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Частиною 5 статті 4 Закону № 877 визначено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Отже, застосування заходів реагування включає в себе: зупинення виробництва суб`єкта господарювання, у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об`єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів.

Повне або часткове зупинення виробництва розповсюджується на виготовлення або реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг.

Пунктом 7 статті 7 передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

За правилами частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Встановлення не усунення відповідачем зазначених вище порушень обумовлює звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів державного нагляду (контролю).

При цьому застосування означених заходів можливе у випадку, коли порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Як вже встановлено судом і підтверджено матеріалами справи, посадовими особами позивача проведено позапланову перевірку відповідача, за результатами якої складено акт щодо додержання відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки від 27.07.2021 №144М. Вказаним актом встановлено ряд порушень, допущених відповідачем у сфері пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту.

Судом встановлено, що під час проведення позапланової перевірки позивачем виявлено та зафіксовано в акті перевірки порушення відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що стало підставою для звернення позивача до суду із даним позовом у передбачений Кодексом адміністративного судочинства України строк.

Отже, як свідчать матеріали справи, на момент розгляду цієї справи існують порушення вимог порушення вимог перелічених нормативних актів призводить до реальної загрози життю та здоров`ю працівників, які на час розгляду даної справи порушення вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки не було усунуто відповідачем.

При обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення виконання підземних робіт, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19 вересня 2019 у справі № 420/6512/18 (№ К/9901/16043/19).

За унормуванням ст. 3 Конституції України, зокрема, людина, її життя і здоров`я, її безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 27 Конституції України визначено, що кожна людина має невід`ємне право на життя, яке нерозривно пов`язано зі здоров`ям. Обов`язок держави - захищати життя людини.

Статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвстановлено, що право кожного на життя охороняється законом.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвстановлено, що право кожного на життя охороняється законом.

Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Апелянт вказує на часткове усунення вищезазначених порушень. Разом з тим, станом на дату розгляду справи судом апеляційної інстанції відповідачем не надавалась інформації щодо повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 20.06.2018 (справа № 826/4267/16), законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання і розповсюдження вогню.

Суд зазначає, що згідно із частини 2 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З огляду на наведене, враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» (код ЄДРПОК 35841328, вул.Михайла Грушевського, буд.25 кв.60, м.Маріуполь, Донецька область, 87514), розташованого за адресою: Донецька. обл., м. Маріуполь, Запорізьке шосе, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Абзацом 1 частини першої статті 6 Закону № 877 визначено що підставою для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Таким чином, належним доказом усунення суб`єктом господарювання порушень, виявлених під час перевірки та які слугували підставою для звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування, є відповідний акт перевірки, в якому буде вказано про повне усунення обставин (порушень), що слугували підставою для вжиття заходів реагування.

Оскільки на час розгляду справи доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність наведених порушень правил охорони праці та безпеки життєдіяльності, що призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічний правовий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 року у справі № 803/209/16.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер. Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 28 лютого 2019 року № 810/2400/18 та від 05 лютого 2020 року у справі № 160/1739/19, від 28 жовтня 2020 року у справі № 560/639/19, від 28 жовтня 2020 року у справі № 640/2289/19, від 21 серпня 2020 року у справі № 640/368/19.

Стосовно позовних вимог щодо встановлення у судовому рішенні способу і порядку його виконання, шляхом зобов`язання зобов`язання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» зупинити експлуатацію Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК», розташованого за адресою: Донецька обл., м. Маріуполь, Запорізьке шосе, 1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, суд зазначає наступне.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України).

Під зміною способу і порядку виконання рішення розуміється прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими.

Тобто, зі змісту вказаної норми випливає, що суд за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів, може змінити спосіб та порядок виконання рішення суду, або ж відмовити по даному питанню, не змінюючи при цьому його змісту.

Враховуючи зазначене, встановлення способу і порядку виконання судового рішення проводиться під час виконання судового рішення, у разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем не надано доказів неможливості виконання судового рішення обраним способом.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню про що вірно зазначено судом першої інстанції.

Частиною першою та другоюстатті 77 Кодексу адміністративного судочинства Українипередбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного,суд апеляційної інстанціїдійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводиапеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду не вбачається.

Керуючись ст. ст.205, 308, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗОВ ТРАК» - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 8 грудня 2021 року у справі № 200/11228/21 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку встановленому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства Українидо Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26 вересня 2022 року.

Головуючий суддя Г.М. Міронова

Судді І.В. Геращенко

Е.Г. Казначеєв