Справа № 460/426/21
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 рокуЛьвівСправа № 460/426/21 пров. № А/857/10612/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Шевчук С. М.
суддів -Носа С. П.
Обрізка І. М.
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року у справі № 460/426/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

місце ухвалення судового рішення м.Рівне
Розгляд справи здійснено за правиламиспрощеного позовного провадження
суддя у І інстанціїМахаринець Д.Є.
дата складання повного тексту рішення21.02.2022
ВСТАНОВИВ:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року у справі № 460/426/21 у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю. В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, судове рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

На підтвердження доводів апеляційної скарги вказує, що службове розслідування було проведено поверхнево, узагальнено щодо всього складу добового наряду та керівництва ІТТ № 5, без повного з`ясування всіх обставин, вини та ступеня тяжкості проступку кожного працівника. Не було досліджено наслідків проступку кожного з працівників, чи могло належне виконання обов`язків конкретним працівником ІТТ (зокрема постовим) унеможливити вчинення самогубства арештованим, а також навпаки чи виключно неналежне виконання обов`язків конкретним працівником ІТТ (зокрема постовим) сприяло вчиненню самогубства, і яким чином. Позивач вважає, що відповідачем необґрунтовано прийнято рішення про застосування до нього найсуворішого виду стягнення звільнення зі служби.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Про розгляд апеляційної скарги сторони повідомлені шляхом надіслання ухвал про відкриття апеляційного провадження та про призначення апеляційної скарги до розгляду на електронну адресу відповідача та на поштову адресу позивача, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи судове рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що вина позивача у скоєному дисциплінарному проступку є доведеною, позаяк згідно записів камер відеоспостереження весь наряд ІТТ з 04.00 год. по 07.24 год. 01.12.2020 знаходився в кімнаті відпочинку чи інших приміщеннях ІТТ. На посту в камерному блоці та черговій частині працівники ІТТ були відсутні. Нагляд в цей період часу за утримуваними ніхто з працівників ІТТ не здійснював.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 проходив службу у Національній поліції з 01.09.2017.

З 03.04.2020 обіймав посаду поліцейського ізолятора тимчасового тримання №5 ГУНП в Рівненській області, мав спеціальне звання сержант поліції.

З метою встановлення обставин та відповідно до ст. 14,15 Дисциплінарного статуту Національної Поліції України наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області №1873 від 01.12.2020року призначено службове розслідування за фактом вчинення самогубства 01.12.2020 близько 07:30 год. в камері № 4 ізолятора тимчасового тримання № 5 ГУНП в Рівненській області ОСОБА_2 (жителя с. Томашгород, Рокитнівського району, арештованого Сарненським районним судом за ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України, поміщеного в ITT №5 м. Сарни 30.11.2020 о 18:30 год. (а.с. 61 т.1).

За наслідками службового розслідування проведеного за фактом вчинення самогубства складено висновок службового розслідування від 04.12.2020року, затверджений наказом начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області О.Камишанський від 04.12.2020року.

Відповідно до вказаного висновку службового розслідування 01.12.2020 близько 07:30 год. в камері № 4 ізолятора тимчасового тримання № 5 ГУНП в Рівненській області покінчив життя самогубством ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (житель с. Томашгород, Рокитнівського району, арештованого Сарненським районним судом за ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України, поміщеного в ITT №5 м. Сарни 30.11.2020 о 18:30 год.

01.12.2020 о 07:45 год. бригадою ШМД м. Сарни констатовано його смерть. Труп направлено в морг СМЕ м. Сарни

Дана подія зареєстрована в ЄO № 9774 від 01.12.2020 Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області. Проводиться перевірка.

Згідно книги нарядів ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області в наряд з 09:00 годин 30.11.2020року по 9:00 годин 0112.2020року заступив на добове чергування постовий по ІТТ поліцейський ізолятора тимчасового тримання №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_3 .

Згідно письмових пояснень відібраних в ході службового розслідування старший інспектор- черговий ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , старший інспектор черговий ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_5 , поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області капралом поліції ОСОБА_6 , поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_1 , поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_7 , пояснили, що:

30.11.2020 о 09.:00 вони заступили на добове чергування до ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області;

на внутрішньому посту біля камер здійснювали чергування постові ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , а чергування по ІТТ здійснював ОСОБА_4 , а ОСОБА_5 заступив як помічник чергового;

перед виявленням ОСОБА_9 мертвим постовим був ОСОБА_8 , який заступив на пост о 06:00 годин 01.12.2020 року змінивши ОСОБА_3 .

01.12.2020 року о 07:15 годині ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ввійшовши до камери де знаходився ОСОБА_12 виявили, що ОСОБА_13 лежав на своєму місці животом до низу, здійснив самогубство, шляхом повішання за допомогою мотузки. При огляді ОСОБА_9 , його тіло було теплим.

Переглядом відеозаписів з камер відеоспостереженням розташованих у камерному блоці та черговій частині ІТТ № 5 встановлено, що арештований ОСОБА_12 з 04.00 по 04.27 год. ходив по камері, а його спальне місце було завішене простирадлом. О 04.27 год. він ліг на своє спальне місце та до 04.36 год. камера фіксувала його рухи ногами та простирадла. З 04.36 год. будь-які рухи припинились. О 07.31 год. до камери зайшли два працівника ІТТ № 5 ГУНП в Рівненській області та виявили, що арештований ОСОБА_12 вчинив самогубство через повішання на мотузці. О 07.45 год. зайшли працівники бригади ШМД та положили ОСОБА_9 на підлогу камери та пізніше констатували його смерть.

Переглядом камери відеоспостереження камерного блоку з 04.00 год. встановлено, що по 07.29 год. постові в камерному блоці були відсутні взагалі та нагляд за утримуваними особами не здійснювався. О 07.29 год. до камерного блоку зайшли два працівники ІТТ, які заглянули у вічко для видачі/прийому їжі на вхідних дверях камер № 4 та 3.

З камери відеоспостереження чергової частини, встановлено, що до 03.55 год. ніс службу черговий ІТТ. Після 03.55 год. до 07.24 год. працівники ІТТ нагляд за утримуваними особами не здійснювали. Періодично о 05.08, 05.44, 05.58, 07.18, 07.22 год. працівники поліції заходили до чергової частини та перевіряли зображення на моніторі. Перевірка стану утримуваних осіб через вічко для видачі/прийому їжі на вхідних дверях камер взагалі не здійснювалась. Увесь наряд ІТТ згідно записів камер відеоспостереження з 04.00 год. по 07.24 год. 01.12.2020 знаходився в кімнаті відпочинку чи інших приміщеннях ІТТ. На посту в камерному блоці та черговій частині працівники ІТТ були відсутні. Нагляд в цей період часу за утримуваними ніхто з працівників ІТТ не здійснював.

За даними висновку вказаного службового розслідування комісія рекомендувала звільнити постового поліцейського ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержанта ОСОБА_1 у зв`язку із неналежним виконанням ним службових обов`язків у порушення пунктів 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» п. 2.15.2 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України №60дск від 20.01.2005року, що виразилось у не забезпеченні виконання посадових інструкцій та функціональних обов`язків, а саме залишення поста та не здійснення нагляду за поведінкою затриманих у камерах і взятих під варту у камерах їх тримання, що призвело до скоєння самогубства арештованим ОСОБА_14 , шляхом повішання.

У розпорядженні дисциплінарної комісії була наявна службова характеристика на позивача, згідно з якою за період служби в Національній поліції останній зарекомендував себе посередньо. При виконанні поставлених йому завдань та доручень може іноді допускати недбайливість. Недостатньо працює над підвищенням своїх знань. Має незначний досвід роботи, не завжди проявляє ініціативу у вирішенні службових питань.

04.12.2020 начальником Головного управління Національної поліції в Рівненській області було винесено наказ №995 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області", за грубе порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення вимог п. 2.15.2 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дcк, що виразилося у не забезпеченні виконання посадових інструкцій (функціональних обов`язків), залишенні поста та не здійсненні нагляду за поведінкою затриманих і взятих під варту осіб у камерах їх тримання, що призвело до скоєння самогубства арештованим ОСОБА_15 , поліцейського ITT № 5 ГУНП в Рівненській області сержанта поліції ОСОБА_1 , керуючись ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11-12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції.

Не погодившись із вказаними наказами, позивач звернувся до суду з цим позовом за захистом своїх прав.

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».

Згідно з ч.1 ст.48 Закону України «Про Національну поліцію» призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у ст.47 вказаного Закону.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 цього ж Закону визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Законом України «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України»(далі - Закон № 2337-VIII).

В розумінні частини 1статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно з ч.2 цієї статті службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ст. 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3ст.13 Закону № 2337-VIII).

Тобто, законодавством встановлено підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку та недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Відповідно до частини 3 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час Згідно з статтею 14 Закону № 2337-VIIIслужбове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

За приписами пункту 1 Розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч.1, ч.4ст.16 Закону № 2337-VIII).

Згідно з ч.3ст.19 Закону № 2337-VIII під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Пунктами 2, 4, 5 Розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що притягненню до дисциплінарної відповідальності повинно передувати встановлення факту невиконання (неналежного виконання) особою рядового і начальницького складу обов`язків або вчинення ним дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення повинен обиратись з врахуванням характеру та обставин вчиненого проступку, його наслідків, попередньої поведінки, кваліфікації тощо та бути співмірним дисциплінарному проступку.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з ч.3ст.22 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку оскаржуваних наказів щодо їх відповідності критеріям правомірності, визначених ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2ст.77 КАС України).

Судом встановлено, що дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції накладене на позивача п.4 наказу ГУНП в Рівненській області №995 від 04.12.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області» за грубе порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення вимог п. 2.15.2 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дcк, що виразилося у не забезпечення виконання посадових інструкцій (функціональних обов`язків), залишенні поста та не здійсненні нагляду за поведінкою затриманих і взятих під варту осіб у камерах їх тримання, що призвело до скоєння самогубства арештованим ОСОБА_15 , керуючись ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11-12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію".

Звільнення позивача з служби в поліції реалізовано наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області «По особовому складу» від 21.12.2020 №201 о/с.

Підставою для видання спірних наказів є висновок службового розслідування за фактом вчинення самогубства через повішання на мотузці арештованим ОСОБА_15 під час перебування в камері №4 ізолятора тимчасового тримання №5 ГУНП в Рівненській області, затверджений 04.12.2020 начальником ГУНП в Рівненській області.

В ході службового розслідування зокрема встановлено, що згідно книги нарядів ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області в наряд з 09:00 годин 30.11.2020року по 9:00 годин 0112.2020року заступив на добове чергування постовий по ІТТ поліцейський ізолятора тимчасового тримання №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_3 .

Згідно письмових пояснень відібраних в ході службового розслідування старший інспектор- черговий ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , старший інспектор черговий ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_5 , поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області капралом поліції ОСОБА_6 , поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_1 , поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_7 , пояснили, що:

30.11.2020 о 09.:00 вони заступили на добове чергування до ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області;

на внутрішньому посту біля камер здійснювали чергування постові ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , а чергування по ІТТ здійснював ОСОБА_4 , а ОСОБА_5 заступив як помічник чергового;

перед виявленням ОСОБА_9 мертвим постовим був ОСОБА_8 , який заступив на пост о 06:00 годин 01.12.2020 року змінивши ОСОБА_3 .

01.12.2020 року о 07:15 годині ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ввійшовши до камери де знаходився ОСОБА_12 виявили, що ОСОБА_13 лежав на своєму місці животом до низу, здійснив самогубство, шляхом повішання за допомогою мотузки. При огляді ОСОБА_9 , його тіло було теплим.

Переглядом відеозаписів з камер відеоспостереження розташованих у камерному блоці та черговій частині ІТТ № 5 встановлено, що арештований ОСОБА_12 з 04.00 по 04.27 год. ходив по камері, а його спальне місце було завішене простирадлом. О 04.27 год. він ліг на своє спальне місце та до 04.36 год. камера фіксувала його рухи ногами та простирадла. З 04.36 год. будь-які рухи припинились. О 07.31 год. до камери зайшли два працівника ІТТ № 5 ГУНП в Рівненській області та виявили, що арештований ОСОБА_12 вчинив самогубство через повішання на мотузці. О 07.45 год. зайшли працівники бригади ШМД та положили ОСОБА_9 на підлогу камери та пізніше констатували його смерть.

Переглядом камери відеоспостереження камерного блоку з 04.00 год. встановлено, що по 07.29 год. постові в камерному блоці були відсутні взагалі та нагляд за утримуваними особами не здійснювався. О 07.29 год. до камерного блоку зайшли два працівники ІТТ, які заглянули у вічко для видачі/прийому їжі на вхідних дверях камер № 4 та 3.

З камери відеоспостереження чергової частини, встановлено, що до 03.55 год. ніс службу черговий ІТТ. Після 03.55 год. до 07.24 год. працівники ІТТ нагляд за утримуваними особами не здійснювали. Періодично о 05.08, 05.44, 05.58, 07.18, 07.22 год. працівники поліції заходили до чергової частини та перевіряли зображення на моніторі. Перевірка стану утримуваних осіб через вічко для видачі/прийому їжі на вхідних дверях камер взагалі не здійснювалась. Увесь наряд ІТТ згідно записів камер відеоспостереження з 04.00 год. по 07.24 год. 01.12.2020 знаходився в кімнаті відпочинку чи інших приміщеннях ІТТ. На посту в камерному блоці та черговій частині працівники ІТТ були відсутні. Нагляд в цей період часу за утримуваними ніхто з працівників ІТТ не здійснював.

За даними висновку вказаного службового розслідування комісія дійшла висновку про порушення постовим поліцейським ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержантом ОСОБА_1 пунктів 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» п. 2.15.2 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України №60дск від 20.01.2005року, що виразилось у не забезпеченні виконання посадових інструкцій та функціональних обов`язків, а саме залишення поста та не здійснення нагляду за поведінкою затриманих у камерах і взятих під варту у камерах їх тримання, що призвело до скоєння самогубства арештованим ОСОБА_14 , шляхом повішання.

Надаючи правову оцінку вказаному висновку, колегія суддів зазначає, що з положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України слідує, що накладенню дисциплінарного стягнення має передувати доведення вини працівника у вчиненні дисциплінарного проступку.

В той же час, суд звертає увагу на те, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків внаслідок вчинення особою певних дій чи бездіяльності.

Відповідно до пункту 2.15.2 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дск, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25.02.2005 №268/10548 та посадової інструкції поліцейського ІТТ № 5 ГУНП в Рівненській області завданням та обов`язком поліцейського під час несення служби постовим внутрішнього поста визначено не залишати поста ні за яких обставин, доки не буде замінений, пильно нести службу, здійснювати постійний нагляд за поведінкою в камерах затриманих і взятих під варту осіб, точно й суворо дотримуватися правил охорони під час виведення утримуваних осіб з камер. Регулярно доповідати черговому про результати нагляду за поведінкою затриманих і взятих під варту осіб (п. 2.15.6 наказу). Постовим ІТТ забороняється самовільно залишати пост, спати, сидіти, читати на посту, вживати їжу, вступати з утримуваними ІТТ особами в розмови не викликані необхідністю.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України 23 травня 2017 року № 440

(у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2022 року № 103) зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 червня 2017 р. за № 750/30618 затверджено Інструкцію з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України, ( в подальшому по тексту іменовано Інструкція №440).

Вказана Інструкція №440 регламентує організацію діяльності чергової служби в центральному органі управління поліції та його структурних підрозділах, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції України та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, органах поліції охорони як територіальних органах Національної поліції України, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві (далі - ГУНП), їх структурних підрозділах та територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП (далі - органи (підрозділи) поліції), закладах професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Національної поліції України (далі - заклади освіти).

Відповідно до пункту 12 розділу І вказаної Інструкції №440 робота поліцейських (уповноважених службових осіб) добового наряду чергової служби органів (підрозділів) поліції або закладів освіти організовується в чотири зміни тривалістю 24 години кожна, крім випадків службової необхідності, зумовленої специфікою та особливостями роботи у відповідному органі (підрозділі) поліції або закладі освіти, а також може встановлюватися інший режим роботи відповідно до законодавства про працю.

Черговим чергової зміни та членам добового наряду чергової служби під час чергування відповідно до встановленого графіка відпочинку надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку тривалістю дві години вдень та дві години вночі.

З наведеного слідує, що членам добового наряду чергової служби під час чергування відповідно до встановленого графіка відпочинку надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку.

Натомість, встановивши обставини щодо відсутності 01.12.2020 року у камерному блоці постових поліцейських ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , комісією службового розслідування не з`ясовано підстав їх відсутності, не досліджено встановленого часового графіку їх добового чергування камерному блоці на посту ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області з урахуванням часу відведеного для відпочинку кожного з них під час несення вказаного добового наряду у період з 9:00 годин 30.11.2020 року до 9:00 годин 01.12.2020року.

Отож, комісією яка проводила службове розслідування не встановлено та не доведено належно зібраними доказами обставин, з приводу того який із названих двох постових поліцейських ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області ОСОБА_1 чи ОСОБА_6 зобов`язані були нести службу у камерному блоці ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області та у яких час. Комісією не з`ясовано обставин з приводу того, у який час вказані постові перебували на відпочинку під час несення добового наряду відповідно до затвердженого графіку.

Також комісією не досліджено посадових обов`язків постового поліцейського ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержанта ОСОБА_1 та не з`ясовано обставин, якими нормативним чи локальним актом було визначено місце несення служби вказаного поліцейського та його посадові обов`язки. Не досліджено обставин з приводу того чи був постовий поліцейський ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержант ОСОБА_1 в установленому порядку ознайомлений з місцем несення служби заступаючи у добовий наряд та зі своїми посадовими обов`язками, графіком відпочинку під час вказаного добового чергування.

Окрім того, комісією яка проводила службове розслідування не встановлено причинного зв`язку здійсненого самогубства затриманого ОСОБА_16 з обставинами відсутності постового поліцейського ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області сержанта ОСОБА_1 у камерному блоці ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області з урахуванням його посадових обов`язків та затвердженого графіку відпочинку під час добового чергування у період з 9:00 годин 30.11.2020 року до 9:00 годин 01.12.2020 року.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що всупереч приписам п.4 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, висновок службового розслідування не містить обґрунтованих відомостей щодо наявності причинного зв`язку відсутності позивача у камерному блоці ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області та обставинами, що зумовили службове розслідування.

Також колегія суддів вважає, що висновок службового розслідування не містить належних обґрунтувань про вимоги законодавства або посадових обов`язків, які було порушено позивачем, а також про наявність вини позивача у відповідних діях та або бездіяльності з урахування обставин, що пом`якшують ступінь відповідальності чи виключають вину позивача, а також про його ставлення до скоєного.

Відтак, доводи висновку не підтверджені повнотою, достатністю, дійсністю та всебічністю. Працівниками, що здійснювали перевірку, не застосованого жодного правового інструментарію для доведення його вини та за результатами проведеної перевірки складено незаконний, невмотивований, необґрунтований висновок з пропозиціями щодо застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу звільнення посади. Відповідачем не доведено проявів протиправної бездіяльності позивача щодо виконання своїх службових обов`язків, а висновки перевірки базуються на суб`єктивних припущеннях уповноважених осіб відповідача, з висновку службового розслідування щодо позивача вбачається, що в ході проведення службового розслідування не проведено об`єктивного, повного та всебічного дослідження обставин; не встановлено та не обґрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступку що, в свою чергу, зумовив застосування дисциплінарного стягнення.

Аналізуючи наведені правові норми та обставини справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що за недоведеності вчинення позивачем дисциплінарного проступку грубе порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», порушення вимог п. 2.15.2 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України №60дск від 20.01.2005року, притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з служби в поліції є протиправним та таким, що суперечить вимогам статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, не відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень та має наслідком його скасування.

Відповідно до ст.18 Дисциплінарного статуту ОВС України таке дисциплінарне стягнення як звільнення з (органів внутрішніх справ) поліції, вважається виконаним після видання наказу по особовому складу.

Відтак, наказ начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області №201 о/с По особовому складу від 21.12.2020, як похідний від Наказу начальника Головного управління Національної поліції Рівненській області №995 від 04.12.2020 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області, є протиправним та також підлягає скасуванню в частині звільнення 21.12.2020року сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського ізолятора тимчасового тримання №5 Головного Управління Національної Поліції в Рівненській області зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Щодо позовної вимоги про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, то суд також вважає її такою, що підлягає задоволенню, оскільки згідно з частиною 2 статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу

або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» при визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100.

В даному Порядку не міститься застережень щодо неможливості застосування його положень для обчислення розміру грошового забезпечення, а також слід зазначити, що заробітна плата і грошове забезпечення є формами оплати праці працівників (співробітників), загальні засади формування і обчислення яких є ідентичними.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 "Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати"(далі - Порядок) середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

При цьому, згідно з п.5 вищевказаного Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньо годинна) заробітна плата працівника, яка згідно з п.8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців роботи (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної та розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абз.2 п.8 цього Порядку).

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим із дотриманням вимог законодавства (абз.3 п.8 вказаного Порядку).

Згідно з довідкою про доходи ГУНП в Рівненській області №142 від 17 лютого 2021 року нараховане позивачу грошове забезпечення за два місяці роботи, що передують дню його звільнення, становить: у жовтні 2020 року 9148,06 грн, у листопаді 2020 року 9148,06 грн. Фактична кількість відпрацьованих робочих днів 61.

Середньоденна заробітна плата складає 299,94 грн.

Колегією суддів також встановлено, що розгляд цієї справи здійснювався більше одного року, при цьому вина позивача у тривалому розгляді його справи відсутня, а відтак у відповідності до частиною 2 статті 235 КЗпП України, суд, як орган який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Вимушений прогул позивача з 22.12.2020 по день, що передує постановленню судового рішення 26.09.2022 року, становить 643 календарних днів, а відтак, сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу з утриманням з цієї суми податків та обов`язкових платежів, належна до виплати позивачу становить 192861,42 грн (299,94 грн х 643 днів).

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції не виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин не вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення, яке підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 1 частини 1статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу розглянуто судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) в строки, встановлені статтею 309 КАС України.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317, ст. 321, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року у справі № 460/426/21 скасувати.

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п.4 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 04 грудня 2020 року №995 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області".

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ НП в Рівненській області "По особовому складу" від 21.12.2020 №201 о/с в частині звільнення 21.12.2020року сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського ізолятора тимчасового тримання №5 Головного Управління Національної Поліції в Рівненській області зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Поновити ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , виданий 27.09.2012 року Рокитнівським РС УДМС України в Рівненській області) на посаді поліцейського ізолятора тимчасового тримання №5 Головного Управління Національної Поліції в Рівненській області з 22 грудня 2020 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненській області (, м. Рівне ву. М. Хвильового,2 ) на користь ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1 , виданий 27.09.2012 року Рокитнівським РС УДМС України в Рівненській області) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу в розмірі 192861,42 грн (сто дев`яносто дві тисячі вісімсот шістдесят одну гривню 42 коп.)з відрахуванням податків та обов`язкових платежів.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді С. П. Нос
І. М. Обрізко
Повне судове рішення складено 26 вересня 2022 року