Справа № 371/912/22
Суддя: Кириленко М. О.
Дата ухвалення: 2022-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний № 371/912/22
Номер провадження № 2-а/371/58/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"27" вересня 2022 р. м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Кириленко М. О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу Поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2022 року до Миронівського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Статтями 160, 161 КАС України визначені вимоги до позовної заяви.

Відповідно до ч. 3ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, позивачем не сплачений судовий збір та не подано документів, на підставі яких відповідно до Закону України «Про судовий збір» позивач може бути звільнений від сплати судового збору, при цьому позивач посилається на ч.4 ст. 288 КУпАП, відповідно до якої особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Просудовий збір».

Відповідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до постанови від 18.03.2020 року (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір», сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. відповідно до підп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», про що надати суду відповідний платіжний документ.

Також звертаючись з адміністративним позовом, позивач як відповідача зазначив Відділ Поліції №2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській обалсті.

Відповідно до статті 222 КУпАП, від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже , відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема, положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розгляду справ про адміністративне правопорушення.

Звертаючись до суду, позивач не врахував, що, згідно з частиною 3 статті 43 КАС України, здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади АРК, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим та службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

У відповідності до статті 13 Закону України «Про національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII, систему поліції складають центральний орган управління поліцією та територіальні органи поліції.

Згідно зі статтею 15 Закону № 580, територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Перелік територіальних органів Національної поліції міститься в додатку 1 до постанови КМ України від 16 вересня 2015 року № 730.

Така юридична особа має бути зазначена як відповідач. Для вручення такій особі мають бути надані копія позовної заяви та копії документів, що додаються до заяви.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Згідно правил частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 даної статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві необхідно зазначити належного відповідача.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до до Відділу Поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки поданої позовної заяви в семиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз `яснити позивачеві положення пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, за якими в разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. О. Кириленко