Справа № 160/9666/22
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 вересня 2022 року Справа 160/9666/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючї судді

Врони О.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника позивача про зміну предмету позову у справі № 160/9666/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

07.07.2022 ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 та пункт 2 наказу ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про звільнення ОСОБА_1 » за № 228-к від 16.06.2022;

- визнати неправильним формулювання причини звільнення ОСОБА_1 з посади державного кадастрового реєстратора відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру та обліку земель управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, зокрема за прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин, а саме відсутність на робочому місці (в Головному управлінні Держгеокадастру у Дніпропетровській області) за адресою: АДРЕСА_1 протягом робочого дня з 08 години до 16:30 години 03.05.2022, 04.05.2022, 05.05.2022, 09.05.2022, 10.05.2022, 11.05.2022, 12.05.2022, 16.05.2022, 17.05.2022, 18.05.2022, 19.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022, 25.05.2022 та з 08:00 до 15:30 06.05.2022, 13.05.2022, 20.05.2022 без поважних причин відповідно до ст. ст. 65, 66, 67, 69, 73, 77, пункту 4 ч.1 ст. 87 Закону України «Про державну службу», враховуючи подання ОСОБА_1 встановленим законодавством порядком заяви про звільнення з посади за власним бажанням;

- змінити формулювання звільнення ОСОБА_1 з посади державного кадастрового реєстратора відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру та обліку земель управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, вказавши формулювання звільнення за власним бажанням (по пункту 4 статті 36 Кодексу законів про працю України та статті 86 Закону України «Про державну службу»), про що внести відповідні зміни до наказу про звільнення та трудової книжки ОСОБА_1 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.07.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.08.2022 клопотання представника Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про залишення позовної заяви без руху у справі № 160/9666/22 задоволено. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним і скасування пунктів наказу та вчинення певних дій - залишено без руху. Встановлено позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання документу про сплату судового збору у встановленому законом порядку і розмірі в сумі 992,40 грн.

У зв`язку з перебуванням судді Врони О.В. в щорічній відпустці, в перший робочий день судді ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.09.2022 продовжено розгляд адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Разом з відзивом до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.09.2022 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

16.08.2022 представником позивача подано заяву про зміну предмету позову, в якій просив суд розглядати справу №160/9666/22 з урахуванням зміни предмету позову доповнення позовних вимог у справі такою вимогою: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровській області «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » за №213-к від 08.06.2022.

В обгрунтування заяви зазначено, що позивач був відсутній на робочому місці у приміщені Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А протягом робочого дня з 08 години до 16:30 години 02.05.2022, у зв`язку із тим, що 20.04.2022 фактично закінчився строк попередження про розірвання трудового договору з ініціативи працівника, що виключає правомірність та обґрунтованість накладення на позивача 08.06.2022 дисциплінарного стягнення у вигляді догани та у подальшому звільнення 16.06.2022 позивача відповідно до ст. ст. 65, 66, 67, 69,73, 77, пункту 4 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу» за прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, а саме відсутність на робочому місці). Зазначене свідчить про протиправність наказу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » за № 213-к від 08.06.2022 та необхідність його скасування. Зазначений наказ пов`язаний із первісними позовними вимогами, а саме: у вступній частині наказу ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про звільнення ОСОБА_1 » за № 228-к від 16.06.2022 зазначено, що цей наказ прийнято з урахуванням, зокрема, наказу Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » за № 213-к від 08.06.2022.

Судом надано час представнику відповідача для подання заперечень на заяву про зміну предмету позову.

12.09.2022 представником відповідача подані заперечення на заяву про зміну предмету позову, в яких вказано, що представником позивача не надано будь-яких документів на підтвердження своїх повноважень представляти інтереси позивача у справі, передбачені ст.ст. 57, 59 КАС України; представник позивача змінює не тільки предмет позову, але і підстави позову, зазначаючи нові обставини у справі щодо порушення його права на звільнення за власним бажанням за його заявою відповідачем не 20.04.2022, а 10.05.2022, що фактично є поданням нового позову та не допускається вимогами Кодексу адміністративного судочинства України; зазначені представником позивача нові доводи щодо відсутності позивача на робочому місці 02.05.2022 на законних, за його думкою, підставах, не підтверджують протиправність винесення спірного наказу відповідача №213-к від 08.06.2022 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки письмові вимоги працівника про його звільнення за власним бажанням надійшли до відповідача 27.05.2022, відповідно до ч. 1 ст. 38 КЗПП України, відлік строку попередження працівником роботодавця про розірвання трудових відносин за власною ініціативою обраховується з 27.05.2022; позовні вимоги про визнання протиправним та скасування наказу відповідача №213-к від 08.06.2022, не пов`язані з первісними позовними вимогами, оскільки за позовною заявою позивач не оскаржував підстави свого притягнення відповідачем до дисциплінарної відповідальності у вигляді дисциплінарного стягнення «догани», а оскаржував формулювання підстав свого звільнення з посади державної служби; зміна позовних вимог в частині оскарження наказу відповідача №213-к від 08.06.2022, подана позивачем з пропуском строків оскарження, визначеного ч. 2 ст. 78 Закону України «Про державну службу», якою передбачено, що «Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення».

Розглядаючи подану представником заяву про зміну предмету позову та заперечення відповідача на заяву, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини першої статті 47 КАС України: крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Розгляд справи № 160/9666/22 на момент подання представником позивача заяви перебував у підготовчому провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

У зв`язку із залишенням позовної заяви без руху після відкриття ухвалою від 09.08.2022 розгляд справи з 09.08.2022 по 05.09.2022 знаходився на стадії підготовчого провадження.

За правилами ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені ст. 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Такий правовий підхід щодо застосування норми процесуального права, а саме ст. 47 КАС України викладений у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Судом встановлено, що спір у цій справі стосується незгоди позивача з нерозглядом його заяви про звільнення та формулюванням причин звільнення такі як прогул.

Водночас, суд звертає увагу, що накази Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області «Про звільнення ОСОБА_1 » за №228-к від 16.06.2022 та «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » за №213-к від 08.06.2022 прийняті за однакових обставин, тобто через прогул позивача після подання ним заяви про звільнення за власним бажанням.

Отже, вказані накази є складовими притягнення відповідача до відповідальності за одне й те ж саме порушення за одних й тих самих обставин. Під час розгляду справи по суті, судом буде надаватись оцінка фактично одним й тим самим доводам сторін стосовно не розгляду заяви про звільнення, про перебування позивача на лікарняному, про врахування вказаних обставин під час проведення службового розслідування тощо.

При ухваленні рішення стосовно поданої позивачем заяви про зміну (доповнення) підстав позову, суд враховує, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) та підтриманий у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 9 КАС України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою адміністративного суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах від 08 травня 2018 року у справі 922/1249/17 та від 23 квітня 2019 року у справі 911/1602/18.

Відтак, суд приходить до висновку, що оскільки заяву про зміну предмету позову подано відповідно до вимог статті 47 КАС України, заява відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття такої заяви до розгляду.

Таким чином, подальший розгляд справи буде здійснюватись з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 16.08.2022.

Керуючись статтями 47, 49, 243, 248, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 про зміну предмету позову у справі № 160/9666/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням доповненої позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровській області «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » за №213-к від 08.06.2022.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та не підлягає оскарженню. Заперечення щодо ухвали можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя О.В. Врона