Справа № 357/8412/22
Суддя: Орєхов О. І.
Дата ухвалення: 2022-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/8412/22
У Х В А Л А

23.09.2022 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши позовну заяву з додатками ОСОБА_1 до Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» в особі провідного інженера охорони та захисту лісу Хоменка Олексія Юрійовича про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2022 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області поштовим відправленням надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» в особі провідного інженера охорони та захисту лісу Хоменка Олексія Юрійовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП № 000072 від 02.09.2022 року.

Згідно ч. 2 ст. 18 КАС України, дана справа була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду як справа позовного провадження.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 вересня 2022 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

З контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді убачається, що 19 вересня 2022 року дана справа була отримана суддею.

У силу норм ч. 2 ст. 9, ч. 1 ст. 168 КАС України суд розглядаєадміністративнісправи не інакше як за позовною заявою, поданною відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 КАСУкраїни.

Згідно з ч.ч. 1 2 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Дослідивши позовну заяву ОСОБА_1 з додатками, проаналізувавши положення чинного законодавства, суддя дійшов висновку, що він позбавлений можливості відкрити провадження у справі, а позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У постанові від 18 березня 2020 року № 543/775/17 Верховний Суд дійшов висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. 2-5 Закону № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, а тому за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною другою ст. 133 ЦПК України, встановлено, щорозмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 грн.00 коп.

Отже, за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення у 2022 році належить сплачувати судовий збір у 496,20 грн. ( 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Проте, судовий збір позивачем у розмірі передбаченому чинним законодавством при зверненні до суду з адміністративним позовом, позивачем ОСОБА_1 сплачено не було.

Натомість, до позовної заяви позивачем було додано клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання заяви немайнового характеру у розмірі 992,40 грн. і за подання до суду заяви про забезпечення позову у розмірі 496,20 грн. на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

В обгрунтування поданого клопотання зазначив, що він є малозабезпеченою особою, так як з початку війни втратив свою роботу і доходи, пенсію не отримує. Його дружина ОСОБА_2 теж втратила роботу і з його малолітньою дитиною з початку війни виїхала за кордон у Польщу. Він як внутрішньо переміщена особа проживає у с. Пищики у матері дружини - ОСОБА_3 , 1957 року народження, яке є непрацюючим пенсіонером, розмір її пенсії становить 2154,73 грн. За останні півроку будь які доходи в нього відсутні, а тому сплата судового збору у загальному розмірі 1488,60 грн. є для нього занадто обтяжливою. Окрім того, вважає, що предмет спору стосується його соціальних прав (право на обігрів).

Частинами 1, 2 ст. 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину- інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визнано рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Отже, наведеними правовими нормами КАС України та Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема звільнити останнього від сплати судового збору.

При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та за наявності клопотання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «JedamskiandJedamska v. Poland»).

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Верховний Суд у постанові від 6 березня 2019 року у справі № 805/1248/18-а зазначив, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Визначення майнового стану сторони є оціночним критерієм та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати, в зв`язку з тим, що особа має незадовільний майновий стан повинно бути належним чином оформлене, містити доводи та підтверджуватися доказами того, що майновий стан особи перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім цього, ч. 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Встановлено, що позивач, як на підставу звільнення від сплати судового збору послався на те, що він є малозабезпеченою особою, має незадовільний майновий стан та звернувся до суду за захистом своїх соціальних прав (право на обігрів).

На підтвердження свого скрутного майнового становища, позивачем було надано:

- довідку переселенця 3222-;

- Витяг з відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 09.09.2022 року, з якого убачається, що в 1-2 кварталі 2022 року він позивач доходів не мав;

- Витяг з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування - Індивідульні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 від 09.09.2022 року, з якої убачається, що в 2021 році сума заробітку для нарахування пенсії становить 24478,67 грн.;

- копію свідоцтва про шлюб Серії НОМЕР_1 від 16.12.2011 року;

- копію свідоцтва про народження дитини Серії НОМЕР_2 ;

- копію довідки про доходи № 40141 про розмір отриманої ОСОБА_3 в 2022 році пенсії за вислугу років;

- копію свідоцтва про народження дитини Серії НОМЕР_3 .

Вивчивши надані позивачем докази для звільнення від сплати судового збору, суддя дійшов висновку, що підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні з огляду на наступне.

Надані докази, окрім Витягу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування - Індивідульні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 від 09.09.2022 року, не містять відомості про розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а саме за 2021 рік, та яке рухоме та нерухоме майно перебуває саме у його власності.

При цьому, з Витягу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування - Індивідульні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 від 09.09.2022 року убачається, що в 2021 році сума заробітку позивача для нарахування пенсії становить 24478,67 грн., а отже, 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, не враховуючи інші доходи, становить 1223,94 грн., що перевищує розмір судового збору, який необхідно позивачу ОСОБА_1 сплатити при зверненні до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення (496,20 грн.).

Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану позивачем надано не було.

Крім цього, відсутні підстави для віднесення позивача за суб`єктним складом до жодної категорії, визначеної ч. 1 ст. 8 Закону, оскільки жодних доказів цьому суду не представлено.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя дійшов висновку, що не вбачає достатньо підстав для його задоволення, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі визначеному чинним законодавством.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За змістом норм ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

У контексті з наведеним, суд наголошує, що у публічно-правових спорах, особа повинна звернутися до суду із належним способом захисту. При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет позову). Таким чином, позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви, суддею встановлено, що позивачем безпосередньо в тексті прохальної частини позову, окрім іншого, заявлено про вжиття заходів з забезпечення зупинення дії індивідуального акту - постанови відповідача від 02.09.2022 року № 000072 про стягнення з нього штрафу, на час розгляду цієї справи.

При цьому суддя звертає увагу позивача, що нормам КАС України не передбачено, що заява про забезпечення позову може міститися в позовній заяві.

Документи, що додаються до позовної заяви визначені ст. 161КАС України.

Зокрема, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Вимоги до змісту та форми заяви про забезпечення позову визначені ст. 152 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 КАС України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити: 1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності; або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно ч. 2 ст. 18 КАС України позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

У відповідності до ч. 4 ст. 152 КАС України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, згідно з п.п. 6 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення доказів або позову справляється судовий збір у розмірі 0,3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( у 2022 році - 744,30 грн.).

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Враховуючи законодавчі вимоги про те, що заява про забезпечення позову повинна бути подана в письмовій формі з дотриманням вимог зазначених ст.152 КАС України та з доданим документом, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, зареєстрована в АСДС Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, суддя приходить висновку, що він позбавлений можливості вирішити питання про забезпечення позову.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу ОСОБА_4 для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви слід надати до суду оригінал квитанції чи іншого платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 420,40 грн. або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір в розмірі зазначеному в ухвалі має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Київ. обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA 0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *,101;____(код) Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ) Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишену без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 160, 169, 171, 243, 248, 294 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» в особі провідного інженера охорони та захисту лісу Хоменка Олексія Юрійовича про скасування постанови, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених вище недоліків протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяО. І. Орєхов