Справа № 640/7833/22
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2022-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

15 вересня 2022 року м. Київ№ 640/7833/22
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглядаючи адміністративну справу

за позовом Управління державної охорони
доВідділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України
третя особаОСОБА_1
про визнання протиправними та скасування постанов,
В С Т А Н О В И В:

Управління державної охорони звернулось до суду з даним позовом, в якому просить:

1) визнати протиправними дії Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України щодо відкриття виконавчого провадження, стягнення виконавчого збору, стягнення мінімальних витрат виконавчого провадження;

2) визнати протиправними та скасувати постанови Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України від 15.02.2022 №68622220 про:

- відкриття виконавчого провадження,

- стягнення виконавчого збору,

- розмір мінімальних витрат виконавчого провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.06.2022 відкрито спрощене провадження та призначено судове засідання.

У складі відзиву та під час розгляду справи в судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду в зв`язку з пропуском позивачем 10-денного строку звернення до суду та одночасно відсутністю поважних причин для поновлення такого строку.

Позивачем, в свою чергу, заперечено доводи відповідача щодо пропуску строку звернення до суду через те, що лише 13.05.2022 на адресу електронної пошти УДО України надійшов лист Державної казначейської служби України від 13.05.2022 № 12-06-06/5773 щодо безспірного списання коштів з рахунків Управління.

Після отримання Листа від 13.05.2022 № 12-06-06/5173 Управлінням було вжито заходів щодо перевірки викладеної в листі інформації через автоматизовану систему виконавчого провадження.

Таким чином, позивач вважає, що строк звернення до суду слід обраховувати з 13.05.2022, внаслідок чого звернення до суду з даним позовом 23.05.2022 не порушує вимог ч.2 ст.287 КАС України.

В судовому засіданні представник позивача відхилив пропозицію суду щодо надання додаткового часу для підготовки пояснень стосовно причин поважності строку звернення до суду.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч.ч.2-3 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 ст.287 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено інший (спеціальний) строк на звернення до суду з даним позовом, а саме - десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк в 10 днів визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів у спорі з органом державної виконавчої служби або приватним виконавцем.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як зазначає позивач в позовній заяві, про обставини порушення власних прав йому стало відомо лише 13.05.2022 на адресу електронної пошти УДО України надійшов лист Державної казначейської служби України від 13.05.2022 № 12-06-06/5773 щодо безспірного списання коштів з рахунків Управління.

Однак, Окружний адміністративний суд міста Києва відхиляє такі доводи позивача, адже долученими до відзиву копіями матеріалів виконавчого провадження підтверджується, що оскаржувані постанови направлено рекомендованим супровідним листом від 15.02.2022, а згідно інформації, що міститься на офіційному сайті «Укрпошта», відправлення за ідентифікатором № 740 вручено за довіреністю 22.02.2022 (а.с.50 том 1).

Позивач, в свою чергу, не висловив наміру на оскарження дій «Укрпошти» щодо вручення відправлення за ідентифікатором № 740 не уповноваженій особі.

Таким чином, оскільки помилкове розуміння стороною норм процесуального права не може бути підставою для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, а позивач з 22.02.2022 жодним чином не був позбавлений фізичної можливості звернутись до суду з даним позовом у визначений строк, суд приходить до висновку про відсутність належних і допустимих доказів, що підтверджуються існування об`єктивних причин пропуску строку звернення до суду, внаслідок чого позов слід залишити без розгляду.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) в рішенні «Іліан проти Туреччини», зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

В контексті наведеного, суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, що надає впевненості іншим учасникам правовідносин.

При цьому, саме позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше. В іншому випадку - виникають підстави для зловживання процесуальними правами.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За змістом ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Суддя П.О. Григорович