Справа № 380/10016/21
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий суддя у першій інстанції: Братичак У.В.

07 вересня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/10016/21 пров. № А/857/10135/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Бруновської Н.В.

суддів: Матковської З.М., Хобор Р.Б.

при секретарі судових засідань: Кардаш В.В.

представник апелянта: Заяць Б.Р.

представник позивача: Тимофіїв Н.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 травня 2022 року у справі № 380/10016/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними та скасування постанови, припису та наказу,-

ВСТАНОВИВ:

22.06.2021р., позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛЬВІВ-БУД" (надалі ТзОВ ЛЬВІВ-БУД) звернувся з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові у якому просив суд:

- скасувати Постанову № 66-м від 10.06.2021р. про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності;

- скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.05.2021р.

- скасувати наказ №17/20 від 13.05.2020р. «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 08.10.2018р. № ЛВ 46 на об`єкт «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П.Карманського, 6 у м. Львові».

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02.05.2022р. позов задоволено.

Не погоджуючись із даним рішенням, апелянт Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом порушено норми матеріального та процесуального права.

Апелянт просить суд, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.05.2022 р. скасувати та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити.

Представник апелянта Заяць Б.Р. в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу із підстав у ній зазначених.

Представник позивача Тимофіїв Н.Ю. в судовому засіданні просила суд, апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

13.05.2020р. Наказом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові № 17/20 анульовано дозвіл на виконання будівельних робіт № ЛВ 46 від 08.10.2018р. «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку на вул. П.Карманського,6». Підстава службова записка начальника Відділу інспекційної роботи Павлишина Т.І.

Судом першої інстанції встановлено, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на підставі Наказу № 308-п від 18.05.2021р. провела позапланову перевірку з питань дотримання суб`єктами містобудування замовником ОСББ «Нова громада», генеральним підрядником ТзОВ «Львів-Буд» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П.Карманського, 6 у м. Львові». Строк проведення перевірки: 18.05.2021р. - 31.05.2021р.

За результатами проведеної перевірки контролюючий орган склав акт №308-пп від 31.05.2021р.

Із змісту акту видно, що ТзОВ "ЛЬВІВ-БУД" під час виконання підготовчих та будівельних робіт, допустив порушення норм чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а саме:

- п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.3 п.5 «Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт», який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011р.

Зокрема, ТзОВ «Львів-Буд після скасування Дозволу на виконання будівельних робіт (наказ Інспекції ДАБК у м. Львові № 17/20 від 13.05.2020р.) на об`єкті «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П. Карманського, 6 у м.Львові» проводив будівельні роботи без відповідного документа який надає право виконувати будівельні роботи.

31.05.2021р. Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові склав відносно ТзОВ Львів-Буд припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Постановою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 66-м про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.06.2021р. визнано ТзОВ Львів-Буд винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.4 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 839 900,00 грн.

ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Із змісту ч.1, ч.2 ст.41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності видно, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).

п.7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

ч.3 п.11 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В п.3 ч.3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» видно, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

п.17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з зередніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до п.9 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. № 244 (далі - Порядок № 244), про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

п.10 Порядку № 244 передбачено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

В п.16 Порядку № 244 видно, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

У п.19 Порядку № 244 визначено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, також інших документів.

Згідно п.21 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно - будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Із змісту абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» видно, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання: на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

п.3 ч. 6 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на момент винесення оспорюваного наказу, передбачено, що дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

В п.31-2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011р., видно, що дозвіл може бути анульовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю з підстав, визначених законом, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держсервісбуд не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про анулювання дозволу вносить до реєстру відповідний запис.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що в матеріалах справи відсутні будь які належні та допустимі докази, які вказують на ту обставину, що на момент винесення оспорюваного Наказу №17/20 від 13.05.2020р. «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 08.10.2018р. № ЛВ 46 на об`єкт «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П.Карманського, 6 у м. Львові» підрядник ТзОВ «Львів-Буд» чи замовник будівництва ОСББ «Нова Громада» не виконали вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, які були підставою для винесення даного наказу.

При цьому, покликання Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові в оспорюваному наказі на службову записку начальника відділу інспекційної роботи Павлишина Т.І. про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт колегія суддів вважає необґрунтованим виходячи з наступних підстав.

Із змісту службової записки видно, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові в період з 02.03.2020р.-16.03.2020р., здійснила позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку на вул. П. Карманського, 6 в м. Львові».

При цьому, колегія суддів звертає увагу апелянта на ту обставину, що жодний нормативний акт чинного законодавства України не містить такої підстави для анулювання дозволу на будівельні роботи як службова записка посадової особи, що не спростував апелянт.

Під час проведення позапланової перевірки контролюючий орган виявив ряд порушень, а саме: ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про основи містобудування», абз.2 ч.1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про основи містобудування», ч.1 ст. 9, абз.4 ч.1 ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.7.27, таблиці 7.1 (примітка), 2* додатку 3.1 ДБН 360-92***, п.3.16, табл.3.2 ДБН 360-92**, п.6.2.1,6.2.19, п.14.1.12 ДБН А.3.2-2 2009 «Охорона праці і промислова безпека у виробництві».

Колегія суддів звертає увагу апелянта, що Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.03.2020р, який винесений відносно позивача ТзОВ Львів-Буд» за результатами позапланової перевірки, яка проводилась з 02.03.2020р. - 16.03.2020, на момент винесення оспорюваного наказу Наказу №17/20 від 13.05.2020р. «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 08.10.2018р. № ЛВ 46 на об`єкт «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П.Карманського, 6 у м. Львові» позивач ТзОВ «Львів-Буд» оскаржувався позивачем у судовому порядку.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 09.09.2020р. у справі №380/3391/20 суд визнав протиправним та скасував припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.03.2020р.

Вказане судове рішення набрало законної сили 20.01.2021р., що підтверджується Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду (провадження А/857/13163/20).

ч.4 ст.78 КАС України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що на час винесення Наказу №17/20 від 13.05.2020р. «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 08.10.2018р. № ЛВ 46 на об`єкт «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П.Карманського, 6 у м. Львові», суб`єкт владних повноважень в особі Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові до 13.05.2020р. (дата винесення даного наказу) не встановив невиконання ТзОВ «Львів-Буд» вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті реконструкції, що могло б бути підставою для винесення оспорюваного наказу.

Апелянт не спростував доводи ТзОВ «Львів-Буд» про те, що його як генпідрядника будівництва, контролюючий орган не повідомляв про анулювання вищевказаного Дозволу на проведення будівельних робіт.

В п.9 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 466 (який діяв на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт (крім документів, визначених абз.3 п.13 цього Порядку), вносяться Держсервісбудом до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру в день її надходження.

Крім того, колегія суддів звертає увагу апелянта на ту обставину, що Дозвіл на виконання будівельних робіт від 08.10.2018р. №ЛВ 46 в електронній системі зафіксований як діючий, будь-яка інформація щодо анулювання відсутня, станом на день подання даного позову.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки суб`єкт владних повноважень в особі Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові діяв не у спосіб, визначений Конституцією та законами України. Відповідач всупереч ст.77 КАС України не довів та не підтвердив належними та допустимими доказами ту обставину, що позивач ТзОВ «Львів-Буд» вчинив правопорушення, яке передбачене абз. 2 п.4 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Тому, слід визнати протиправною та скасувати Постанову № 66-м від 10.06.2021р. про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності; Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.05.2021р., Наказ №17/20 від 13.05.2020 «Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 08.10.2018р. № ЛВ 46 на об`єкт «Реконструкція з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку по вул. П.Карманського, 6 у м. Львові».

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Згідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

ст. 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було, тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 травня 2022 року у справі № 380/10016/21 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. В. Бруновська
судді З. М. Матковська
Р. Б. Хобор
У зв`язку з тим, що суддя Бруновська Н.В. в період з 19.09.2022р.- 25.09.2022р. перебувала у відпустці, повний текс судового рішення виготовлений - 26.09.2022р.