Справа № 320/8716/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2022-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 вересня 2022 року справа № 320/8716/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018 для перерахунку пенсії, з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 (АДРЕСА_2, ЄДРПОУ НОМЕР_2) вчинити дії щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , електронна пошта ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 01 березня 2018 року згідно з відповідною штатною посадою №15/054-51, ВОС-4610004, із зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії, відповідно до правових висновків та вимог, викладених у Постанові Великої Палати Верховного Суду, справа №520/2098/19 від 09 червня 2022 року, вимог статей 43 і 63 Закону №2262, ст. 9 Закону №2011, ч. 6 ст. 1 Закону №1763 (у першій редакції), з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, задля здійснення обчислення, перерахунку та виплати пенсії Головним управлінням Пенсійного фонду України у Київській області за період з 01.04.2018 по 31.03.2019;

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області другої нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 для перерахунку пенсії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2) вчинити дії щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (вул. Терьохіна, буд. 8 а, місто Київ, індекс 04071, електронна пошта , ) другої нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , електронна пошта ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 01.01.2022, з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, Постанов Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21 та від 12 вересня 2022 року у справі №500/1813/21, виходячи зі збільшеного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого з 01 січня 2022 року Законом України від 02.12.2021 "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розміром у 2481 грн., визначивши розмір грошового забезпечення у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262, ст. 9 Закону 2011, ч. 6 ст. 1 Закону 1763 (у першій редакції), з врахуванням положень Постанови Кабінету Міністрів України №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно відповідної штатній посади №15/054-51, ВОС-4610004, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії для здійснення обчислення, перерахунку та виплати пенсії Головним управлінням Пенсійного фонду України в Київській області з 01.02.2022 по 28.02.2022;

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області ще однієї нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2022 для перерахунку пенсії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 (АДРЕСА_2, ЄДРПОУ НОМЕР_2) вчинити дії щодо виготовлення та надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (вул. Терьохіна, буд. 8 а, місто Київ, індекс 04071, електронна пошта , ) ще однієї, третьої нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , електронна пошта ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 01.02.2022, з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, Постанов Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21 та від 12 вересня 2022 року у справі №500/1813/21, виходячи зі збільшеного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого з 01 січня 2022 року Законом України від 02.12.2021 "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розміром у 2481 грн., визначивши розмір грошового забезпечення у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262, ст. 9 Закону 2011, ч. 6 ст. 1 Закону 1763 (у першій редакції), з врахуванням положень Постанови Кабінету Міністрів України №704 щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, з врахуванням відповідних наказів Міністерства Оборони України та з врахуванням вимог пункту 2 та додатку №1 до телеграми-розпорядження Міністра оборони України №248/1210 від 04.03.2022, згідно з відповідною штатній посадою №15/054-51, ВОС-4610004, з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, а саме:

1) Посадовий оклад (ПО), що визначається шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2022 року у розмірі 2481 грн, на відповідний коефіцієнт (додаток 1 до Постанови 704);

2) Оклад за військовим званням (ОВЗ) майор, що визначається шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2022 року у розмірі 2481 грн, на відповідний коефіцієнт 0,76 (додаток №14 Постанови 704);

3) Надбавка за вислугу 24,5 років, що визначається у розмірі 45% від суми посадового окладу (ПО) та ОВЗ (додаток №16 до Постанови 704);

4) Надбавка за особливості проходження служби (НОПС), мінімальний розмір не може перевищувати 65 відсотків, залежно від складності та важливості виконуваних обовязків розмір щомісячної надбавки за особливості проходження служби збільшується на відпоідний коефіцієнт, згідно з пунктом 11 Додатку до Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам - "Військовослужбовці, які проходять військову службу на посадах: наземних авіаційних спеціалістів, які забезпечують безпеку польотів літаків і вертольотів згідно із затвердженим Міністром оборони України переліком посад; - коефіцієнт складає 1,2", визначається шляхом множення суми ПО+ОВЗ+НВР на (1,2 х 65% = 78%), (пункт 1, ч. 3 і 4 пункту 2 розділу VІ Наказу Міністерства оборони України №260-2018р зі змінами, разом з пунктом 11 Додатку до цього наказу);

5) Надбавка за роботу в умовах режимних обмежень (НРРО), визначається шляхом множення ПО на 10% (п. 2 розділу ХІ Наказу Міністерства оборони України №260-2018р);

6) Надбавка за кваліфікацію 1 клас (НК) визначається шляхом множення ПО на %% (додаток №15 Постанови 704);

7) Щомісячна премія за відповідними тарифними розрядами, визначається шляхом множення розміру ПО на відповідний розмір премії, який визначено для тарифного розряду №20 - у 149% (Додаток 1 до вимог телеграми-розпорядження Міністра Оборони України №248/1210 від 04.03.2022);

для здійснення обчислення, перерахунку та виплати пенсії Головним управлінням Пенсійного фонду України в Київській області, починаючи з 01.03.2022.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За результатом розгляду матеріалів позовної заяви суд дійшов висновку про необхідність її повернення з огляду на таке.

Частиною першою ст.21 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Згідно із частиною першою ст.172 Кодексу адміністративного судочинства України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Суд зауважує, що зазначені правові норми стосовно можливості заявлення позивачем пов`язаних між собою вимог в одному позові направлені на гарантування процесуальної економії в межах судового розгляду, а також на забезпечення єдності судової практики, з огляду на те, що спірні правовідносини, задля вирішення яких позивач звертається до суду, пов`язані між собою єдиними підставами їх виникнення або поданими доказами, внаслідок чого окремий розгляд цих вимог в межах різних проваджень є недоцільним та не сприяє унифікованості національної судової практики.

При цьому, обов`язковою умовою такого об`єднання є спільність підстав виникнення спірних правовідносин або спільність поданих доказів.

Водночас, аналіз заявлених позивачем вимог свідчить про їх непов`язаність між собою через їх виникнення на підставі різних обставин та на підставі різних доказів.

Суд зазначає, що у позовній заяві позивачем об`єднано позовні вимоги, які можна розділити на такі окремі блоки:

- щодо оскарження дій відповідача про відмову позивачу у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018 для перерахунку пенсії, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії за період з 01.04.2018 по 31.03.2019;

- щодо оскарження дій відповідача про відмову позивачу у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 для перерахунку пенсії, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії з 01.02.2022 по 28.02.2022;

- щодо оскарження дій відповідача про відмову позивачу у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2022 для перерахунку пенсії, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії з 01.03.2022.

Суд звертає увагу, що правовідносини між позивачем та відповідачем не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, оскільки склались за різних обставин, за різного правового регулювання та на підставі різних дій суб`єкта владних повноважень. При цьому, включення цих трьох позовних вимог в прохальну частину позовної заяви не нівелює той факт, що правове регулювання правовідносин, об`єднаних позивачем в одному позові, є різним та вказані правовідносини виникли за різних обставин.

Вказане свідчить про те, що в основу спірних правовідносин покладено різні підстави їх виникнення, та різні докази, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Відповідно, різним є і правове регулювання спірних правовідносин.

Суд зауважує, що лише виникнення спірних правовідносин між тими самими суб`єктами не є достатньою підставою для об`єднання не пов`язаних між собою вимог в одне провадження.

Фактично, звернувшись до суду з таким позовом, позивач має намір одночасно врегулювати усі наявні у нього спірні правовідносини з відповідачем, незважаючи на те, що підстави їх виникнення є різними та не пов`язаними між собою, а також не враховуючи, що таке об`єднання непов`язаних між собою вимог ускладнить розгляд справи.

Таким чином, дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачем позовні вимоги мають різні підстави їх виникнення, які не пов`язані між собою, та обґрунтовуються різними доказами, що, у свою чергу, не відповідає правилам об`єднання позовних вимог, які викладені у статті 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з пунктом 6 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

У даному випадку підстави для застосування положень статті 172 КАС України відсутні, оскільки ані підстави виникнення, ані подані докази не є спільними (не є пов`язаними) щодо одночасно заявлених позивачем вимог.

З огляду на те, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, встановлені КАС України, суд вважає за необхідне позовну заяву повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.

У пункті 35 рішення у справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" від 12.03.2009 (Заява № 20347/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом (див. рішення у справі "Ґолдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom) від 21 лютого 1975 року, серія A, N 18, сс. 17-18, пп. 35-36). Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності, заходи забезпечення позову, нормативне регулювання такого права стосовно неповнолітніх та психічно хворих осіб (див. рішення у справі "Стаббінґс та інші проти Сполученого Королівства" (Stubbings and Others v. the United Kingdom) від 22 жовтня 1996 року, Reports 1996-IV, с. 1502-3, пп. 51-52; і у справі "Толстой Милославський проти Сполученого Королівства" (Tolstoy Miloslavsky v. the United Kingdom) від 13 липня 1995 року, серія A, N 316-B, сс. 80-81, пп. 62-67). Якщо доступ до суду обмежено внаслідок дії закону або фактично, Суд має з`ясувати, чи не порушило встановлене обмеження саму суть цього права і, зокрема, чи мало воно законну мету, і чи існувало відповідне пропорційне співвідношення між застосованими засобами і поставленою метою (див. рішення у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, серія A, N 93, сс. 24-25, п. 57).

У пункті 31 рішення у справі "Наталія Михайленко проти України" від 30.05.2013 (Заява № 49069/11) Європейський суд з прав людини також зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб" (див. рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom), п. 57, Series A № 93). Встановлюючи такі правила, Договірна держава користується певною свободою розсуду.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Передбачене статтею 169 КАС України право суду на повернення позовної заяви у випадку порушення правил об`єднання позовних вимог є законодавчо закріпленим процесуальним обмеженням, встановленим державою з метою регулювання процедурних питань з метою їх упорядкування, дотримання процесуальної економії та недопущення завантаження процесу ускладненими позовними заяви, вимоги яких мають розглядатися в окремих провадженнях.

Суд зазначає, що повернення позовної заяви позивачеві свідчить не про допущення судом надмірного формалізму, а про вчинення дій, направлених на упорядкування процесуальних правовідносин, тобто є необхідним (позитивним) формалізмом, який сприяє належному здійсненню правосуддя. При цьому, така процесуальна дія не є порушенням права позивача на доступ до суду в розумінні норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, оскільки не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду у належному (встановленому законом) порядку.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що належний порядок звернення до суду полягає у необхідності подання позивачем окремих позовів, які стосуються:

1) оскарження дій відповідача про відмову позивачу у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018 для перерахунку пенсії, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії за період з 01.04.2018 по 31.03.2019;

2) оскарження дій відповідача про відмову позивачу у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 для перерахунку пенсії, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії з 01.02.2022 по 28.02.2022;

3) оскарження дій відповідача про відмову позивачу у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.02.2022 для перерахунку пенсії, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії з 01.03.2022.

Правовий висновок щодо необхідності повернення позовних заяв у випадку порушення правил об`єднання позовних вимог викладено Верховним Судом у постановах від 05.03.2019 у справі №917/1377/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 80470812), від 27.02.2019 у справі №922/2225/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 80308662), від 14.08.2018 у справі №910/3569/188 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 75896052).

Відповідно до частини восьмої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.

2. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Кушнова А.О.