Справа № 340/2601/22
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2022-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/2601/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом адвоката Швеця Романа Юрійовича (надалі позивач) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (також відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 18.05.2022 про відкриття дисциплінарного провадження та зобов`язати направити матеріали справи на новий розгляд до КДКА м. Києва на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне рішення відповідача є незаконним та необґрунтованим, оскільки він не був повідомлений про надходження скарги, а надані письмові пояснення на скаргу ОСОБА_1 з метою довести безпідставність доводів, викладених у скарзі безпідставно не були взяті до уваги відповідачем, що свідчить про відсутність стадії проведення перевірки відомостей про існування дисциплінарного проступку адвоката.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача подав до суду відзив, в якому вказав, що розглянувши матеріалів скарги, які надійшли з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів, дисциплінарна палата прийшла до висновку, що в діях адвоката ОСОБА_2 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, тому для з`ясування всіх обставин, заслуховування пояснень адвоката, скаржника та свідків необхідно було порушити дисциплінарну справу (а.с.66-67).

Дослідивши наявні в справі документи, суд дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи встановлено, що до дисциплінарної палати КДКА Черкаської області з Вищої КДКА надійшла скарга ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 (а.с.78-85).

За дорученням голови дисциплінарної палати КДКА Черкаської області перевірка відомостей, що викладені у вказаній скарзі, проведена членом дисциплінарної палати КДКА Черкаської області ОСОБА_3 , за результатами якої останній дійшов висновку про необхідність порушення дисциплінарної справи для заслуховування пояснень скаржника, адвоката та свідків, а також з метою перевірки всіх обставин, про що складено довідку від 25.04.2022 (а.с.122-131).

Про дату та час проведення засідання дисциплінарної палати повідомлено скаржника та адвоката ОСОБА_2 шляхом направлення відповідних повідомлень (а.с.132-133, 134-135).

Скаржник та адвокат ОСОБА_2 в засідання 18.05.2022 не прибули, що було відображено у Витязі з протоколу засідання дисциплінарної палати (а.с.139).

На підставі наведених вище обставин та зібраних матеріалів, 18.05.2022 на засіданні дисциплінарної палати КДКА, її рішенням №191 від 18.05.2022 стосовно адвоката ОСОБА_2 порушено дисциплінарну справу у зв`язку із тим, що в діях адвоката вбачаються ознаки дисциплінарного проступку (а.с.140-152).

Не погоджуючись із наведеним рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 №5076-VI (надалі Закон №5076-VI) та Правилами адвокатської етики.

Згідно з п.1 ч.1 ст.1 Закону №5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Частина 1 ст.2 Закону №5076-VI передбачає, що адвокатура України недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч. 3 ст. 2 цього Закону метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Статтею 33 Закону № 5076-VI передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону №5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 35 Закону №5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 1 ст. 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відтак, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, що виразився, зокрема, у порушенні правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ст.37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних стадій врегульовано ст.ст.38, 39, 40 та 41 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За змістом ст.38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до частини 1, 2 ст. 39 Закону № 5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Отже, вирішення питання про порушення або відмови у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката належить до повноважень дисциплінарної палати КДКА за місцезнаходженням робочого місця адвоката. Рішення приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Згідно ч.3 ст.39 Закону №5076-VI рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 41 Закону визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Згідно до п. 49 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.

Рішення про закриття дисциплінарної справи приймається у разі:

а) відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку;

б) закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності у разі встановлення дисциплінарного проступку у діях адвоката;

в) відкликання заяви (скарги) заявником (скаржником);

г) на дату прийняття рішення, за результатами розгляду скарги, адвоката позбавлено права на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, з аналізу наведених вище норм Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність слідує висновок, що підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарного стягнення є вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовуються саме під час дисциплінарного провадження, за результатом якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності і застосування дисциплінарного стягнення (попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України) або ж рішення про закриття дисциплінарної справи.

Відтак, сам факт порушення відносно адвоката дисциплінарної справи не констатує факту вчинення ним дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які і потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

За таких обставин, оскаржене позивачем рішення про порушення дисциплінарної справи містить лише попередні висновки щодо наявності в його діях як адвоката, ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення конкретного дисциплінарного проступку, оскільки порушення дисциплінарної справи свідчить про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.

Аналогічна правова позиція неодноразово викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 12.07.2018 у справі № 826/13442/15, від 20.02.2019 у справі № 822/570/17 та від 24.06.2020 у справі № 815/1830/18.

Щодо доводів позивача про незаконність порушення дисциплінарної справи у зв`язку з відсутністю у його діях ознак дисциплінарного проступку, то суд вважає за необхідне зазначити про те, що з огляду на встановлену у статті 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" стадійність процесу дисциплінарного провадження на стадії порушення дисциплінарної справи вирішується виключно питання щодо наявності можливих ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката. Водночас, відсутність в діях адвоката дисциплінарного проступку в подальшому є наслідком закриття дисциплінарного провадження і дане питання вирішується під час розгляду дисциплінарної справи по суті, а тому суд не вбачає порушення оскарженим рішенням вищенаведених вимог нормативно-правових актів та прав позивача.

Щодо доводів позивача про відсутність доказів на підтвердження звернення до нього для отримання письмових пояснень по суті порушених питань у скарзі ОСОБА_1 , то суд вважає за необхідне зазначити, що як вбачається з довідки від 25.04.2022 року, складеної членом дисциплінарної палати КДКА Черкаської області І.О. Топор, при перевірці скарги ОСОБА_1 та вирішення питання про доцільність порушення дисциплінарної скарги враховано також письмові пояснення адвоката Швеця Р.Ю. стосовно такої скарги (а.с.122-131).

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що оскаржене рішення містить достатні мотиви його прийняття та посилання на норми спеціального Закону № 5076-ІV, а тому підстави для його визнання протиправним та скасування відсутні.

Щодо решти доводів сторін суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23), "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року;пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вищевказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до статті 139 КАС України понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько