Справа № 640/8818/22
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2022-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи

у судовому засіданні з викликом сторін

27 вересня 2022 року м. Київ № 640/8818/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрянської Я.І., ознайомившись із заявою про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

до Головного управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15, )

про визнання протиправним та скасувати наказ в частині, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києві звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу начальник Головного управління Національної поліції у м. Києві від 23.05.2022 №356 про застосування до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 червня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

14 липня 2022 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява про забезпечення позову шляхом зупинення дії пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві №546 від 07.07.2012 про застосування до заступника начальника управління - начальника кримінальної поліції Дніпровського управління поліції полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади до розгляду справи по суті про визнання його протиправним та скасування.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 липня 2022 року відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

23 вересня 2022 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва від Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Обґрунтовуючи клопотання представник відповідача зазначає, що дисциплінарною комісією встановлено вину ОСОБА_1 , яка виразилась у неналежному контролі за дотриманням працівниками під час несення служби службової дисципліни, невжитті дієвих заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни та запобіганні вчиненню оперуповноваженими Дніпровського управління поліції правопорушень, які виразились у нелюдському поводженні та побитті члена Добровольчого формування територіальної громади міста Києва «МРІЯ». Вказані відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000214 від 19.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 365 КК України та Державним бюро України здійснюється розслідування. Вказана подія мала значний резонанс, внаслідок чого завдано шкоди авторитету Національної поліції України як органу державної влади. Представник зазначає, що враховуючи всі обставини, справа потребує детального розгляду зі з`ясуванням всіх обставин справи шляхом надання усних пояснень по суті спору, а також додаткових пояснень та доказів у справі, а тому існує необхідність у розгляді справи №640/8818/22 в судовому засіданні з викликом сторін.

Проаналізувавши подану заяву та матеріали справи суд вказує на наступне.

Згідно з частиною другою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини четвертої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства, подавати відповідні клопотання тощо.

Ознайомившись з адміністративним позовом, зокрема, з його предметом, підставами та змістом, суд приходить до висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, та вказує про можливість розгляду даної адміністративної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції у м. Києві про розгляд справи №640/8818/22 у судовому засіданні з викликом сторін відмовити.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська