Справа № 160/4146/22
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 вересня 2022 року Справа № 160/4146/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮхно І. В.
за участі секретаря судового засіданняБєлєнковій Є.О.
позивача відповідача ОСОБА_1 Атрошенко В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
22.02.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
В обґрунтування позовних вимог позивачем було зазначено, що позивач категорично не погоджується із оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, вважає їх протиправними та такими, що винесені із порушенням норм чинного законодавства та без належного врахування всіх обставин справи.
Позивач зазначає, що витрати, що можуть виникати у Банку внаслідок надання послуг із кредитування, у тому числі внаслідок неповернення кредитних грошових коштів, є витратами безпосередньо пов`язаними із господарською діяльністю Банку. На думку позивача, у зв`язку із укладенням договору факторингу відбулося припинення визнання активу, банком правомірно було включено до складу витрат суму 2 671 300,00 грн., що виникла внаслідок продажу фінансового активу - дебіторської заборгованості ТОВ «Фінансова компанія «Фінансова компанія «Мані-Фекторі» (із віднесенням витрат на період укладення договору факторингу).
Позивачем наголошено, що викладена в Акті податкова інформація ґрунтується лише на аналізі інформації з баз даних податкового органу та носить інформативний характер. Натомість, Відповідач не надає доказів того, що ним перевірялися первинні документи, що свідчить про безпідставність висновків в Акті щодо неможливості здійснення господарських операцій.
Водночас, на думку позивача, твердження відповідача про те, що послуги не могли надаватись ФОП ОСОБА_2 в силу того, що відповідно до штатного розпису Банк має управління розробки програмного забезпечення також є безпідставними, оскільки Банк здійснює господарську діяльність на власний розсуд і не позбавлений можливості укладати договори з іншими контрагентами для реалізації своєї ділової мети.
На думку позивача, висновки Відповідача щодо заниження податку на прибуток за період з 01.01.2017 по 30.06.2017 через не утримання та несплату податку з доходів нерезидента у розмірі 19 102, 00 грн. у вигляді фрахту, який сплачувався на адресу SKY DREAM JETS LTD є безпідставними та необґрунтованими.
Поряд із цим, позивачем звернута увага, що висновки Відповідача щодо порушень з боку АТ «АКБ «Конкорд» п. 69.2 ст. 69 ПК України в частині несвоєчасного повідомлення про закриття/відкриття рахунків платників податків є безпідставними та необґрунтованими.
Отже, позивач вважає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення є протиправними та незаконними, оскільки були прийнятті Відповідачем за наслідками незаконної перевірки, яка призначена та проведена в супереч діючого мораторію на проведення планових перевірок платників податків, з порушенням процедури її проведення, а також без врахування фактичних обставин, наведених Позивачем у запереченнях до Акту та пояснень під час проведення перевірки.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні 29 березня 2022 року о 10:30 год.
У підготовче судове засідання 29.03.2022 сторони не з`явились, відомості про вручення копії ухвали про відкриття провадження разом з копією адміністративного позову у матеріалах справи відсутні, судом з урахуванням дії воєнного стану на території України було відкладено підготовче судове засідання до 27.04.2022 о 09:00 год.
29.03.2022 від представника позивача адвоката Філика Андрія Ігоровича засобами телекомунікаційного зв`язку до суду надійшло клопотання про призначення судового засідання за допомогою програмного забезпечення EasyCon, яке передане головуючому судді 31.03.2022.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.04.2022 клопотання представника позивача адвоката Філика Андрія Ігоровича про призначення судового засідання за допомогою програмного забезпечення EasyCon в адміністративній справі №160/4146/22 за позовом акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень повернуто заявнику без розгляду.
20.04.2022 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому Головне управління ДПС України в Дніпропетровській області позовні вимоги не визнало та просило суд відмовити у їх задоволенні.
В обґрунтування заявленої правової позиції відповідачем було зазначено, що в ході проведення перевірки встановлено 899 випадків порушення АТ «АКБ «Конкорд» строків подання повідомлення, з яких 743 про відкриття та 156 про закриття рахунка платників податків до контролюючого органу, в якому обліковується платник податків, у день відкриття/закриття рахунка. Оскільки АТ «АКБ «Конкорд» до перевірки не надано інформацію щодо обсягу здійснених видаткових операцій за 743 рахунками платників податків, по яким порушено строки подання повідомлення про відкриття рахунків застосовується штрафна санкція, передбачена п. 118.2 ст. 118 ПКУ, а саме штраф у розмірі 1 700 грн. за кожний випадок неподання або затримки. В ході розгляду заперечення АТ «АКБ «Конкорд» надано підтверджуючі документи по 724 рахункам щодо своєчасного надання інформації про відкриття/закриття рахунків, а саме: повідомлення надано в паперовому вигляді з відміткою про вручення, квитанції поштового відправлення з повідомленням про вручення, супровідні листи з зазначенням причин подання Повідомлення в електронному вигляді з використанням телекомунікайних мереж поштового відправлення, інформацію щодо IBAN рахунок, які згідно п. 5 Постанові НБУ №162 від 28.12.2018р. Таким чином АТ «АКБ «Конкорд» порушено строки подання повідомлення про відкриття/закриття рахунків по 176 випадкам. При цьому, на думку відповідача, норми п. 52 прим. 1 ст. п. 52 прим. 1 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ розповсюджуються на штрафні санкції, що застосовуються до платників податків за порушення податкового законодавства.
Крім того, відповідач посилається на те, що перевіркою встановлено, що податок з доходів нерезидента у вигляді фрахту, який планувався на адресу «SKY DREAM JETS LTD» (Великобританія), мав походження з території України, не утримувався, та не сплачувався до бюджету України, оподатковуються в порядку і за ставками, визначеними цією статтею. Для цілей цього пункту під доходами, отриманими нерезидентом із джерелом їх походження з України, слід розуміти, зокрема фрахт (підпункт "г" п.п. 141.4.1., п.141.4, ст.141 ПКУ).
Відповідачем також зазначено, що програма «ConcordPay» функціонує з 2019 року, тому ОСОБА_2 жодного відношення до створення ПЗ не мав, підстав обслуговування даної програми також, у зв`язку з тим що АТ «АКБ «Конкорд» має у своєму розпорядженні управління розробки програмного забезпечення (штатна чисельність у періоді, що перевірявся складає від 4 до 25 працівників) та крім цього, залучає сторонніх осіб для підтримки та обслуговування «ConcordPay» та «icON25». Виходячи з наведеного, АТ «АКБ «Конкорд» безоплатно та від невстановлених осіб отримало програмне забезпечення «ConcordPay» та Мобільний додаток «icON25» вартістю 4179000,00 грн.
26.04.2022 від представника позивача адвоката Федосюк Ю.О. засобами телекомунікаційного зв`язку до суду надійшло клопотання про призначення судового засідання, яке призначено 27.04.2022 о 09:00 год., поза межами приміщення суду.
27.04.2022 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення у справі.
27.04.2022 у зв`язку з перебуванням головуючого судді Юхно І.В. у відпустці з 25.04.2022 по 27.05.2022 адміністративну справу знято з розгляду та підготовче судове засідання призначено на 01.06.2022 о 09:00 год.
17.05.2022 від представника позивача адвоката Федосюк Ю.О. засобами телекомунікаційного зв`язку до суду надійшло клопотання про призначення судового засідання поза межами приміщення суду, у якому заявник просить суд забезпечити проведення судового засідання 01 червня 2022 року у справі № 160/4146/22 в режимі відеоконференції та надати можливість участі представнику позивача адвокату Федосюк Ю.О., у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення ЕаsуСоn, використовуючи власне технічне обладнання.
У період з 25.04.2022 по 27.05.2022 головуючий суддя Юхно І.В. перебувала у відпустці, а 28.05.2022-29.05.2022 були вихідними днями.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.05.2022 клопотання представника позивача адвоката Федосюк Ю.О. від 26.04.2022 про призначення судового засідання за допомогою програмного забезпечення EasyCon в адміністративній справі №160/4146/22 за позовом акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень повернуто заявнику без розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.05.2022:
- клопотання представника позивача адвоката Федосюк Ю.О. про призначення судового засідання поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/4146/22 задоволено;
- допущено представника акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до участі у підготовчому провадженні по справі №160/4146/22, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» відповідно до Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України №196 від 23.04.2020;
- допущено представника акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до участі в підготовчому судовому засіданні у справі №160/4146/22, призначеному на 01 червня 2022 року о 09:00 год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» відповідно до Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України №196 від 23.04.2020.
01.06.2022 у підготовчому судовому засіданні за участю представників позивача та відповідача судом з метою забезпечення права позивача подати відповідь на відзив та додаткові докази оголошено перерву до 21.06.2022 о 10:00 год.
14.06.2022 від представника позивача засобами поштового зв`язку до суду надійшла відповідь на відзив та клопотання про долучення доказів.
20.06.2022 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представників ГУ ДПС у Дніпропетровській області в інших судових засіданнях.
21.06.2022 у підготовчому судовому засіданні за участю представника позивача судом з метою забезпечення права відповідача ознайомитись із відповіддю на відзив та доказами судом оголошено перерву до 29.06.2022 о 14:00 год.
За даними КП «ДСС» повістку про виклик до суду в адміністративній справі одержувачу Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області за допомогою підсистеми «Електронний суд» в його електронний кабінет, що підтверджується матеріалами справи. Додатково повістка про виклик 22.06.2022 направлена на офіційну електронну адресу відповідача, про що свідчать матеріали справи.
29.06.2022 у підготовчому судовому засіданні за участю представників позивача та відповідача з метою забезпечення права відповідача ознайомитись із відповіддю на відзив судом оголошено перерву до 13.07.2022 об 11:30 год.
13.07.2022 у підготовчому судовому засіданні за участю представників позивача та відповідача з метою забезпечення права відповідача подати додаткові докази судом оголошена перерва до 25.07.2022 о 10:00 год.
13.07.2022 від представника відповідача надійшла заява на ознайомлення з матеріалами справи (представник ознайомився 13.07.2022).
21.07.2022 засобами електронного зв`язку до суду від відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.
25.07.2022 у підготовчому судовому засіданні представник відповідача у підготовчому судовому засіданні зазначив. що право на подання заперечень використовувати не буде. Представники сторін підтримали раніше обрані правові позиції, зазначили, що всі докази надані, та надали письмові згоди щодо продовження розгляду справи по суті в цей же день.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.07.2022 закрито підготовче провадження у справі та розпочато судовий розгляд по суті у цей самий день після закінчення підготовчого судового засідання. В судовому засіданні 25.07.2022 через технічні проблеми зв`язку оголошено перерву під час дослідження доказів до 18.08.2022 о 10:00 год.
18.08.2022 в судовому засідання за участі представників позивача та відповідача судом оголошено перерву перед судовому засіданні перед судовими дебатами до 07.09.2022 о 10:30 год.
02.09.2022 засобами поштового зв`язку від представника позивача адвоката Федосюк Ю.О. надійшли пояснення у справі.
07.09.2022 у зв`язку з виявленням під час ухвалення рішення необхідності витребування додаткових доказів протокольною ухвалою суду на підставі ч.2 ст.227 КАС України поновлено судовий розгляд справи та витребувано у відповідача докази щодо правомірності призначення перевірки, у зв`язку з чим оголошено перерву в судовому засідання до 15.09.2022 о 10:00 год.
14.09.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку до суду від ГУ ДПС у Дніпропетровській області надійшло клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи.
14.09.2022 від представника позивача адвоката Федосюк Ю.О. надійшли пояснення у справі щодо незаконності перевірки.
15.09.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку до суду від відповідача надійшли пояснення щодо правомірності проведення перевірки.
15.09.2022 в судовому засіданні за участю представника позивача та представника відповідача в межах дослідження додаткових доказів підтримано раніше обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
За інформацією Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основним видом діяльності позивача є: 64.19 Інші види грошового посередництва.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області 02.09.2021 разом із наказом на адресу позивача направлено повідомлення про проведення перевірки від 02.09.2021 №1899.
15.09.2021 посадовим особам Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було видано направлення на перевірку №№ 4823, 4819, 4924, які 27.09.2021 пред`явлені головному бухгалтеру Хоторнічан Л.Я. Відповідно до вказаних направлені зазначеній посадовій особі позивача також вручено копію наказу від 02.09.2021 №4078-п.
У висновках означеного акту перевірки вказано, що перевіркою встановлено порушення АТ «АКБ «Конкорд»:
- п.44.1, п.44.2 ст.44, пп. 134.1.1 п. 134.1 ст.134 ПК України, які призвели до заниження податку на прибуток за період з 01.01.2017 по 31.06.2021 на загальну суму - 4 661 872 грн., у тому числі за 3 квартал 2017 року - 16 560,00 грн., 4 квартал 2017 року - 53 262,00 грн., 1 квартал 2018 року - 55 494,00 грн., за 1 півріччя 2018 року - 90 175,00 грн., за 3 квартал 2018 року - 164 160,00 грн., за 4 квартал 2018 року - 165 060,00 грн., 1 квартал 2019 року - 152 460,00 грн., 1 півріччя 2019 року - 48 060,00 грн., за 3 квартал 2019 року - 193 410,00 грн., 4 квартал 2019 року - 254 048 грн., 1 квартал 2020року - 217 013,00 грн., 1 півріччя 2020 року - 443 003,00 грн., за 3 квартал 2020 року - 78 094,00 грн., 4 квартал 2020 року - 2 574 872,00 грн., 1 квартал 2021 року - 78 094,00 грн., 1 півріччя 2021 року - 78 094,00 грн.;
- п. 103.2, п. 103.4. п.103.8. п. 103.10 ст.103, п.п. 141.4.1, п.141.4.2. п.141.4.4 п.141.4, ст.141 ПК України під час виплати доходів нерезидентам з Compass Plus (Great Britain) Limited (Великобританія) та «SKY DREAM JETS LTD» (Великобританія), що призвело до заниження податку з доходів нерезидентів з джерелом їх походження з України;
- п.69.4, п.69.2 ст.69 ПКУ, в результаті чого АТ «АКБ «Конкорд» за перевірений період з 01.01.2017 по 30.06.2021 порушено вимоги до відкриття/закриття 899 рахунків платників податків.
30.12.2021 на підставі вищезазначеного акту перевірки контролюючим органом було прийнято:
При цьому, суд звертає увагу, що не погодившись із висновками акту перевірки протиправними, АТ «АКБ «Конкорд», подало до ГУ ДПС у Дніпропетровській області заперечення (вхід.№1871 від 08.12.2021). Доказів розгляду вказаних заперечень та надання письмової відповіді відповідачем в ході судового розгляду до суду не надано. Представником відповідача надано усні пояснення, що вказані заперечення враховані контролюючим органом під час винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, крім того, означені посилання також наведені у відзиві на позов.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 зазначеної статті у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення- (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегулювано Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі ПК України; в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
За змістом підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.
Стаття 77 ПК України визначає порядок проведення документальних планових перевірок
Згідно з пунктами 77.1-77.4 ПК України документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок. План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки. До плану-графіка проведення документальних планових перевірок відбираються платники податків, які мають ризик щодо несплати податків та зборів, невиконання іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи. Періодичність проведення документальних планових перевірок платників податків визначається залежно від ступеня ризику в діяльності таких платників податків, який поділяється на високий, середній та незначний. Платники податків з незначним ступенем ризику включаються до плану-графіка не частіше, ніж раз на три календарних роки, середнім - не частіше ніж раз на два календарних роки, високим - не частіше одного разу на календарний рік. Порядок формування, затвердження плану-графіка та внесення змін до нього, а також перелік ризиків та їх поділ за ступенями встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Внесення змін до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на поточний рік допускається не частіше одного разу в першому та одного разу в другому кварталі такого року, крім випадків коли зміни пов`язані із змінами найменування платника податків, що вже був включений до плану-графіка, та/або виправлення технічних помилок. Документальна перевірка платника податків, який був включений до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на поточний рік внаслідок внесення змін у такому році (інших ніж зміни найменування платника податків, що вже був включений до плану-графіка, та/або виправлення технічних помилок), може бути розпочата не раніше 1 липня поточного року в разі внесення змін до плану-графіка проведення документальних перевірок на поточний рік у першому кварталі такого року і не раніше 1 жовтня поточного року в разі внесення змін до плану-графіка проведення документальних перевірок на поточний рік у другому кварталі такого року.
Про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом.
Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому (його представнику) не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки надіслано (вручено) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки.
Разом із тим, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби» (COVID-19) від 13 травня 2020 № 591-IX внесено зміни, зокрема, до Податкового кодексу України щодо термінів зупинення перебігу строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України, а саме абзацом пункту 52-2 встановлено, що на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.
Враховуючи, що на час дії карантину були продовжені строки, встановлені статтею 102 ПК України, у тому числі і строк для проведення перевірок, необхідно погодитися із висновками суду апеляційної інстанції про відсутність підстав вважати про сплив на час призначення перевірки визначених пунктом 102.1 статті 102 ПК України строків призначення перевірки.
Так, згідно з пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України (в редакції на момент винесення наказу) установлено мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім: документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків; документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; фактичних перевірок в частині порушення вимог законодавства в частині: обліку, ліцензування, виробництва, зберігання, транспортування та обігу пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального та спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, з підстав, визначених підпунктами 80.2.2, 80.2.3 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 цього Кодексу.
Інформація про перенесення документальних планових перевірок, які відповідно до плану-графіку проведення планових документальних перевірок мали розпочатися у період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), та на день набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» не були розпочаті, включається до оновленого плану-графіку, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, протягом 10 календарних днів з дня завершення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).
Документальні та фактичні перевірки, що були розпочаті до 18 березня 2020 року та не були завершеними, тимчасово зупиняються на період по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Таке зупинення перериває термін проведення перевірки та не потребує прийняття будь-яких додаткових рішень контролюючим органом.
Тобто, вимоги пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України пов`язані та прямо відсилають до актів Кабінету Міністрів України, на підставі яких завершується дія карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).
Постановою Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 9 грудня 2020 року № 1236 (з відповідними змінами, внесеними постанова КМУ) установлено з 19 грудня 2020 року до 31 грудня 2021 року на території України карантин.
Отже, Кабінетом Міністрів України на момент прийняття спірного наказу не приймалось рішення про завершення дії карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а відтак діяв мораторій на проведення документальних планових перевірок платників податків.
Відповідно до вимог пункту 4 розділу II Закону України від 17 вересня 2020 року №909-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, надано право Кабінету Міністрів України скорочувати строк дії обмежень, заборон, пільг та гарантій, встановлених відповідними законами України, прийнятими з метою запобігання виникненню і поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, крім випадків, коли зазначене може призвести до обмеження конституційних прав чи свобод особи.
На підставі цієї норми Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №89 від 3 лютого 2021 року «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірки» якою було скорочено строк дії обмежень, встановлених пунктом 52-2 підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок, дозволивши проведення таких видів перевірок юридичних осіб:
тимчасово зупинених документальних та фактичних перевірок, що були розпочаті до 18 березня 2020 року та не були завершеними;
документальних перевірок, право на проведення яких надається з дотриманням вимог пункту 77.4 статті 77 Кодексу;
документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.1 та/або 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Кодексу, суб`єктів господарювання реального сектору економіки, які сформували податковий кредит за рахунок оформлення ризикових операцій з придбання товарів/послуг (із переліку ризикових платників податків, визначених у межах роботи Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування оприлюднених у засобах масової інформації фактів можливих корупційних дій посадових осіб органів державної влади, які призвели до значних втрат дохідної частини Державного бюджету України, утвореної відповідно до Постанови Верховної Ради України від 24 квітня 2020 року №568-ІХ);
документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями;
документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.12, 78.1.14, 78.1.15, 78.1.16 пункту 78.1 статті 78 Кодексу.
Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
В вищевказаному рішенні суди зазначили, що Кабінет Міністрів України не наділений повноваженнями щодо відновлення проведення податкових перевірок або скорочення строку дії обмежень, встановлених пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок, позаяк мораторій встановлено нормативно-правовим актом, який має вищу юридичну силу та зміни до якого вносяться виключно шляхом внесення змін саме до цього Кодексу (ст. 2 ПК України).
Водночас, суд звертає увагу, що мораторій на проведення податкових перевірок на період карантину прямо закріплений пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України (в редакції, чинній на момент винесення спірного наказу) та вказана норма в частині обмежень на проведення планових перевірок, була чинною, її дія не зупинялась.
Відповідно до пункту 2.1 статті 2 ПК України, зміна положень цього Кодексу може здійснюватися виключно шляхом внесення змін до цього Кодексу.
Тобто, зміна положень ПК України здійснюється виключно законами про внесення змін до Кодексу, відповідно зміна строків, дії мораторію може бути здійснення виключно шляхом прямого внесення змін до Податкового кодексу України.
Відповідно до пункту 5.2 статті 5 ПК України, у разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу.
За загальним правилом вирішення колізій, передбаченим частиною 3 статті 7 КАС України, у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.
Відповідно, за наявності суперечливих правил і положень щодо дії мораторію на проведення перевірок, які містяться у ПК України, з одного боку і в постанові Кабінету Міністрів України з іншого боку - застосуванню підлягають положення і правила саме Податкового кодексу України.
Відтак, наведене вище свідчить проте, що податковий орган, незважаючи на прийняття постанови «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок» від 3 лютого 2021 року №89, не був наділений повноваженнями здійснювати проведення документальної планової перевірки з дотриманням вимог статті 77 ПК України, що вказує про недотримання Відповідачем при призначення спірної перевірки положень частини 2 статті 2 КАС України.
Наведений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 15.04.2022 у справі № 160/5267/21.
Отже, суд наголошує, що акт перевірки не може слугувати підставою для прийняття спірних податкових повідомлень-рішень як доказ, що одержаний з порушенням порядку, встановленого законом, у розумінні статті 74 КАС України.
Враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про те, що оскільки проведена перевірка стосовно АТ «АКБ «Конкорд» відбулась усупереч законодавчій забороні, такі обставини тягнуть за собою протиправність податкових повідомлень-рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, у зв`язку з чим суд вказує про відсутність необхідності переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Крім того, суд наголошує, що відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, сформованого у постанові від 08.09.2021 у справі № 816/228/17, у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу про її проведення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права платника податків, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права.
Неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.
При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.
Тобто, вищевказані аргументи відповідача з урахуванням вищенаведених правових позицій Верховного Суду не приймаються судом до уваги.
Крім того, враховуючи відсутність у контролюючого органу права на проведення перевірки АТ «АКБ «Конкорд» у період дії мораторію, суд приходить до висновку, що аргументи відповідача про те, що процедурні порушення не пов`язані із правильністю висновків акта перевірки, є безпідставними.
Отже, суд наголошує, що відповідачем під час судового розгляду справи не було доведення дотримання податковим органом під час прийняття спірних податкових повідомлень-рішень принципу «доброго врядування» і «належної адміністрації» у світлі практики Європейського суду з прав людини.
Так, у пунктах 70-71 рішення Європейського суду з прав людини «Рисовський проти України» від 20.10.2011 р. Суд підкреслив особливу важливість принципу належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 1 статті 139 КАС України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Поряд із цим, в адміністративному позові було вказано, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, складається зі сплаченого судового збору та витрат на правничу допомогу. Позивач по справі зазначає орієнтовану суму витрат на професійну правничу допомогу адвоката, яку очікує понести позивач за результатами розгляду позовної заяви у розмірі 150 000,00 грн. На дату подання позову судові витрати складають суму сплаченого судового збору за подання позову. Докази понесених витрат на здійснення оплати вартості правничої допомоги адвоката, відповідно до ч.7 ст.139 КАС України будуть надані до суду протягом 5 днів після оголошення рішення.
Пунктом 1 частини 3 статті 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Суд зазначає, що на момент судового розгляду справи у матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували розмір витрат на надання правової допомоги, у зв`язку з чи у суду відсутні правові підстави для стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області витрат на правничу допомогу.
При цьому, суд звертає увагу, що позивач не позбавлений права звернутись із відповідною заявою в порядку, визначеному ч.7 ст.139 КАС України.
Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Стягнути на користь акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 24 810,00 грн. (двадцять чотири тисячі вісімсот десять гривень нуль копійок).
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Повний текст рішення згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України з урахуванням ч.6 ст.120 КАС України складений 26 вересня 2022 року.

Суддя І.В. Юхно