Справа № 320/233/21
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2022-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 вересня 2022 року № 320/233/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву адвоката Телющенка Павла Петровича про заміну сторони виконавчого провадження в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства Пром Агро Рось до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство Пром Агро Рось (далі позивач) з позовом до Київської митниці Держмитслужби (далі відповідач), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA100500/2020/000026/2 від 12.11.2020, що винесене Київською митницею Держмитслужби ();

визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100500/2020/00121 від 12.11.2020.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22.06.2021 адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA100500/2020/000026/2 від 12.11.2020, прийняте Київською митницею Держмитслужби в особі її структурного підрозділу ВМО №3 митного поста Київ-південний UA100500.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100500/2020/00121 від 12.11.2020.

Стягнуто на користь Приватного підприємства Пром Агро Рось (ідентифікаційний код 34326378, місцезнаходження: 09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Вернадського, 4, кв. 296) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби (ідентифікаційний код 43337359, місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, буд. 8А) судовий збір у розмірі 4 204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири грн. 00 коп.).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.08.2021 залишено без розгляду заяву Приватного підприємства "Пром Агро Рось" про ухвалення додаткового судового рішення в адміністративній справі №320/233/21.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року у справі за позовом Приватного підприємства Пром Агро Рось до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, повернуто скаржнику.

Київським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист про стягнення на користь Приватного підприємства Пром Агро Рось (ідентифікаційний код 34326378, місцезнаходження: 09100, Київська обл., м.Біла Церква, вул. Вернадського, 4, кв. 296) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби (ідентифікаційний код 43337359, місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, буд. 8А) судовий збір у розмірі 4204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири грн. 00 коп.).

У вказано виконавчому листі в якості боржника зазначена Київська митниця Держмитслужби (ідентифікаційний код 43337359).

31.08.2022 на адресу суду від представника позивача, адвоката Телющенка Павла Петровича надійшла заява про заміну сторони виконавчого провадження, боржника, Київської митниці Держмитслужби, на її правонаступника - Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (ідентифікаційний код 43997555).

Обґрунтовуючи вказану заяву, представника позивача зазначив, що Київська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (ідентифікаційний код 43997555) є правонаступником майна, прав та обов`язків Київської митниці Держмитслужби, а тому в силу вимог ст.379 КАС України відповідач у справі підлягає заміні.

За результатами автоматизованого розподілу вказана заява 16.09.2022 була передана для розгляду судді Дудіну С.О.

Відповідно до частини другої статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд зазначає, що у зв`язку із розпочатою військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

У подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 22.05.2022 №2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 15.08.2022 №2500-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до рішення Ради Суддів України від 24.02.2022 "Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації", рекомендовано, зокрема, особливості роботи суду визначати виходячи з поточної ситуації у відповідному регіоні; по можливості відкладати розгляд справ (за винятком не відкладних судових розглядів), зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя; справи, які не є невідкладними, розглядаються лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження; процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.

Враховуючи встановлення на території України воєнного стану та недопущення створення можливої небезпеки для життя учасників справи, суд дійшов висновку про необхідність розгляду вищевказаного клопотання у порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 1 Закону України Про виконавче провадження виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частинами першою та другою статті 15 Закону України Про виконавче провадження сторонами у виконавчому провадженні є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 15 зазначеного Закону у разі вибуття однієї зі сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Цим нормам кореспондують положення частини першої статті 379 КАС України, згідно з якими у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

За приписами статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Отже, процесуальне правонаступництво передбачено не лише у зв`язку зі смертю (оголошенням померлою) фізичної особи та реорганізацією суб`єкта господарювання, а й в інших передбачених законом випадках, у тому числі в разі заміни кредитора або боржника в зобов`язанні. Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 52 КАС України допускається на будь-якій стадії судового процесу, включаючи стадію виконання судового рішення.

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Така позиція неодноразово висловлювалася Верховним Судом у постановах Верховного Суду від 06.10.2020 (справа №804/958/17), від 03.12.2020 (справа №805/2173/16-а), від 30.12.2020 (справа №805/4361/17-а).

Відповідно до Наказів Державної митної служби України "Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів" №460 від 19.10.2020 та "Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи" №472 від 30.06.2021 Київська митниця як територіальний орган (відокремлений підрозділ) Державної митної служби України розпочала свою роботу з 01.07.2021, тобто розпочала здійснювати покладені на неї функції і повноваження з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.

Таким чином, відбулось фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво у сфері митних правовідносин, за яким передано адміністративну компетенцію в цих правовідносинах від Київської митниці Держмитслужби до Київської митниці ДФС як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (), який став правонаступником майна, прав та обов`язків Київської митниці Держмитслужби.

Як вбачається з матеріалів справи, виконавчій лист у цій справі видано на виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.06.2021, яким присуджено стягнути на користь Приватного підприємства Пром Агро Рось (ідентифікаційний код 34326378, місцезнаходження: 09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул.Вернадського, 4, кв.296) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби (ідентифікаційний код 43337359, місцезнаходження: 03124, м.Київ, бульв.Вацлава Гавела, буд.8А) судовий збір у розмірі 4204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири грн. 00 коп.).

Верховний Суд у постанові від 03 червня 2021 року у справі №640/19105/19, відмовляючи у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження, зазначив, що обов`язок боржника, що випливає з судового рішення (стягнення на користь позивача з Державної фіскальної служби України середнього заробітку за час вимушеного прогулу), не стосується публічно-владних функцій у сфері реалізації, державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи чи інших функцій, що були передані Державній митній службі України відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року №1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 року №1217-р. При цьому, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Держана фіскальна служба України з 17 травня 2019 року перебуває в стані припинення. Отже, станом на зазначену дату, як і на дату постановлення оскаржуваної ухвали в цій справі Держана фіскальна служба України не була припинена.

З огляду на вказані обставини, Верховний Суд у вищевказаній постанові дійшов висновку щодо відсутності підстав заміни сторони виконавчого провадження.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постановах від 11 лютого 2021 року у справі №826/9815/18, від 14 квітня 2021 року у справі №826/14904/18 та від 13 травня 2021 року у справі №826/2850/17.

Однак у подальшому правова позиція Верховного Суду була змінена.

Так, Верховний Суд у постанові від 31.08.2022 у справі №826/12449/17 зазначив, що ДПС здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи, а відтак, у межах спірних правовідносин компетенційне адміністративне правонаступництво у цій справі (в частині стягнення на користь позивача судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача) відбулось з Офісу великих платників податків ДФС на Офіс великих платників податків ДПС, а потім на Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків як відокремлений підрозділ.

У вказаній постанові Верховний Суд висловив правову позицію щодо можливості заміни сторони виконавчого провадження (або у виконавчому листі, якщо виконавче провадження не було відкрито) у разі настання компетенційного (функціонального) адміністративного правонаступництва суб`єкта владних повноважень, навіть без внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про припинення суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Суд акцентує увагу на позиції Великої Палати Верховного Суду, що під час вирішення тотожних спорів суди мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду (зазначена позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №755/10947/17).

Враховуючи вищенаведену останню правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.08.2022 у справі №826/12449/17, суд вважає, що Київська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (ідентифікаційний код 43997555) є правонаступником майна, прав та обов`язків Київської митниці Держмитслужби (ідентифікаційний ).

Згідно з частиною першою статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

У заяві представник позивача просить суд замінити сторону виконавчого провадження, а саме боржника - Київську митницю Держмитслужби (ідентифікаційний ), на правонаступника - Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (ідентифікаційний код 43997555).

Проте, суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів наявності відкритого виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа, виданого судом у даній справі.

Відповідно до частини четвертої статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за необхідне замінити боржника у виконавчому листі у справі 320/233/21 Київську митницю Держмитслужби (ідентифікаційний ), на правонаступника Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (ідентифікаційний код 43997555).

Керуючись статтями 243, 248, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву ОСОБА_1 про заміну сторони виконавчого провадження задовольнити частково.

2. Замінити боржника у виконавчому листі Київського окружного адміністративного суду від 01.02.2022 у справі №320/233/21 Київську митницю Держмитслужби (ідентифікаційний ), на правонаступника Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (ідентифікаційний код 43997555, місцезнаходження: 03124, м.Київ, бульв.Гавела Вацлава, буд.8А).

3. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Дудін С.О.