Справа № 499/718/22
Суддя: Кравчук О. О.
Дата ухвалення: 2022-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/718/22
Провадження № 2-а/499/9/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 вересня 2022 року смт.Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Кравчук О.О. отримавши адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

15 вересня 2022 року ОСОБА_2 (далі - також представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі - також позивач) подав до суду позовну заяву до Державної служби України з безпеки на транспорті (далі - також відповідач) про визнання протиправними та скасування постанов про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, в якій просить скасувати постанови у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі: серії ВМ №00009412 від 31 січня 2022 року, серії ВМ №00009393 від 31 січня 2022 року, серії ВМ №00009392 від 31 січня 2022 року, серії ВМ від 00009373 від 31 січня 2022 року, серії ВМ 00006879 від 31 січня 2022 року, серії ВМ 00008911 від 05 січня 2022 року, серії ВМ 00009405 від 31 січня 2022 року (далі - також постанова) про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого статтею 132-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - також позовна заява, справа).

Суд вирішує питання щодо залишення позовної заяви без руху.

2. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, далі - також КАС).

В позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (пункт 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, далі - також КАС).

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника (частина 6 статті 160 КАС).

Однак, у позовній заяві не зазначено: поштовий індекс, повне, актуальне натепер місце проживання чи перебування, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти позивача та номер засобів зв`язку відповідача.

Також до позовної заяви не доданий документ, який підтверджує місце проживання чи перебування позивача, що позбавляє суд можливості правильно визначити підсудність розгляду справи.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 1 статті 161 КАС).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина 2 статті 132 КАС).

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (частина 1статті 133 КАС).

Закон України «Про судовий збір» (далі - також Закон №3674-VI) визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці ; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина 1 статті 8 Закону №3674-VI).

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено: постанову адміністративної комісії - у виконавчий комітет (а у населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, - виконавчі органи, що виконують їх повноваження) відповідної ради або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС з особливостями, встановленими цим Кодексом (пункт 1 частини 1 статті 288 КУпАП).

Особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита (частина 4 статті 288 КУпАП).

Втім, з системного аналізу статей 3, 5 Закону №3674-VI вбачається, що серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Слід відмітити, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення в розумінні статей 287, 288 КУпАП, слід застосовувати статті 2-5 Закону, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Законодавство встановлює ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню в разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI).

Аналогічну правову позицію щодо сплати судового збору висловив Верховний Суд у постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 (далі - також постанова від 18 березня 2020 року).

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2020 року звернув увагу, що відповідно до пункту 5 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тому, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Представник позивача подав до суду клопотання, в якому просить відстрочити сплату судового збору, оскільки на рахунки позивача накладено арешт, що унеможливлює сплату ним судового збору.

У контексті цього, суд відмічає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд зауважує, що частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI встановлені умови за яких суд може відстрочити сплату судового збору, виходячи з майнового стану особи.

Однак, представник позивача в клопотанні не зазначив жодної умови визначеної частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI , як підставу для відстрочки судового збору, а також не подав до суду доказів щодо наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, неможливості позивачем користуватися банківськими рахунками та неотримання позивачем інших будь-яких доходів від трудової, підприємницької діяльності, капіталу, власності тощо. Тому, суд позбавлений можливості об`єктивно оцінити майновий стан позивача.

Отже, представник позивача повинен подати до суду докази сплати судового збору у вигляді оригіналу квитанції про вчинення таких дій та її копії для учасників справи, або зазначити конкретні умови для відстрочення від сплати судового збору, визначені частиною 1 статті 8 Закон №3674-VI з поданням доказів майнового стану позивача.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено, що в 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року складає 2481 гривні.

За таких обставин, оскільки позовна заява містить сім вимог, позивачу слід здійснити оплату судового збору за кожну окрему вимогу немайнового характеру в розмірі 496 гривень 20 копійок.

Точна сума судового збору, яку необхідно сплатити позивачу складає 3473 гривні 40 копійок, яку необхідно справити на рахунок Іванівського районного суду Одеської області.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина 6 статті 161 КАС).

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (частина 2 статті 286 КАС).

Представник позивача в позовній заяві зазначає, що отримав постанови лише електронною поштою 06 вересня 2022 року. Проте, не надав належних доказів на підтвердження отримання постанови 06 вересня 2022 року та поважності причин пропуску строку звернення до суду, оскільки поданий документ має неналежну якість, що унеможливлює його перегляд.

Таким чином, позовну заяву подано без дотримання вимог статей 160, 161 КАС.

Тому, з урахуванням частини 1 статті 169 КАС, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя роз`яснює позивачу, представнику позивача, що усунення недоліків позовної заяви має відбуватися шляхом подання тексту нової позовної заяви з доданими до неї документами.

Суддя привертає увагу, позивача, представника позивача, що суд не може надавати привілеї будь-якому учаснику справи та має здійснювати судочинство в межах, й порядку визначеному процесуальним законом, щоб у стороннього, розсудливого спостерігача не виникало сумнівів в його необ`єктивності. Тому, позивач, представник позивача не мають сприймати постановлення ухвали про залишення заяви без руху, як перешкоду у розгляді його позовної заяви, а як необхідність виконання вимог закону для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного подальшого вирішення цієї справи.

3. Висновок такий.

З огляду на зазначене суд доходить висновку, що заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу, представнику позивача строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 132, 160, 161, 169, 248 КАС, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу, представнику позивача строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, представнику позивача, що в разі невиконання вимог зазначених в ухвалі про залишення заяви без руху, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяОлександр КРАВЧУК