Справа № 320/11837/20
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2022-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Собківа Я.М.,

при секретарі - Ткаченко В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання незаконними дій,

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2020 року позивач - Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання незаконними дій, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Київській області щодо невиключення з інтегрованої картки платника, на якій обліковується розрахунки КП ФМР «Фастівської ЖЕК» з бюджетом за податком на додану вартість підприємства, інформацію про нарахування суми податкового боргу 2126575 грн 48 коп.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київські області зробити корегування в інтегрованій картці платника, на якій обліковується розрахунки КП ФМР «Фастівської ЖЕК» з бюджетом за податком на додану вартість підприємства у вигляді списання суми податкового боргу у розмірі 2126575 грн 48 коп.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач - Головне управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

09 та 12 вересня 2022 року, відповідно до штампів вхідної кореспонденції суду Вх.№ 37477 та 37606, представником позивача надіслано відзиви на апеляційну скаргу, відповідно до змісту яких позивач повністю заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги, вважає її необґрунтованою, наголошує, що відповідно до даних ІКП КП «Фастівська ЖЕК» за платежем з податку на додану вартість за період з квітня 2015 року по березень 2016 року, борг у розмірі 2 126 575 грн. 48 коп. не виключений з податкового обліку, відповідачем будь - яких доказів на спростування даного факту не надано.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.08.2018 року у справі №810/2667/18 є достатньої правовою підставою для висновку про некоректність записів в інтегрованій картці платника податків про наявність у КП ФМР "Фастівської ЖЕК" заборгованості зі сплати вказаної суми податкового боргу, а оскільки п. 5 Порядку №422 передбачено порядок дій органу ДФС при виявленні некоректних базових записів та здійснення такого коригування облікових показників у ручному режимі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визнання протиправною бездіяльності Головного управління ДПС у Київській області щодо невиключення з інтегрованої картки платника, на якій обліковуються розрахунки КП ФМР "Фастівської ЖЕК" з бюджетом за податком на додану вартість підприємства, інформації про нарахування суми податкового боргу 2 126 575,48 грн. та необхідність здійснити відповідні коригування - обґрунтованими.

Колегія суддів, враховуючи доводи апеляційної скарги, вважає вказаний висновок суду першої інстанції необґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, КП ФМР «Фастівської ЖЕК» є юридичною особою, має статус платника податків.

У травні 2018 року до Київського окружного адміністративного суду звернулось ГУ ДФС у Київській області з позовом до Комунального підприємства Фастівської міської ради "Фастівська житлово-експлуатаційна контора" про стягнення з рахунків Комунального підприємства Фастівської міської ради "Фастівська житлово-експлуатаційна контора" останнього у банках, що обслуговують боржника 2 126 575,48 грн (справа №810/2667/18).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що станом на 16.05.2018 року за відповідачем рахувалась податкова заборгованість у розмірі 6 776 354,27 грн, при цьому, до стягнення заявлено частину новоствореного боргу, а саме - 2 126 575,48 грн.

Вказана сума боргу складалась із самостійно задекларованих відповідачем сум з ПДВ та пені. Підприємством було подано податкові декларації зі сплати ПДВ за період з квітня 2015 по березень 2016 року на суму 1 366 101 грн. У зв`язку із несвоєчасною сплатою заявленої суми, платнику за період з 30.05.2015 року по 30.05.2016 року, нарахована пеня у розмірі 760 474,48 грн, а також, існуючий борг включав у себе платежі по розстрочці судового рішення в адміністративній справі №2а-6353/12/1070.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду 26.08.2018 у справі №810/2667/18 адміністративний позов задоволено: стягнуто на користь Головного Управління ДФС у Київській області () з рахунків Комунального підприємства Фастівської міської ради "Фастівська житлово-експлуатаційна контора" () у банках, що обслуговують такого боржника податковий борг у сумі 2 126 575 ( дві мільйони сто двадцять шість тисяч п`ятсот сімдесят п`ять) грн 48 коп.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.08.2018 року у справі №810/2667/18 рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.07.2018 року скасовано та прийнято нову постанову, якою у задоволенні позову Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області - відмовлено.

У провадженні Київського окружного адміністративного суду перебуває справа №320/3906/20 за позовом Головного управління Державної податкової служби у Київській області до Комунального підприємства Фастівської міської ради "Фастівська житлово-експлуатаційна контора" про стягнення податкового боргу.

У ході розгляду справи №320/3906/20 КП ФМР "Фастівської ЖЕК" стало відомо, що у суму позову входить також сума боргу у розмірі 2 126 575,48 грн., стягнення якої, у свою чергу, було предметом розгляду справи №810/2667/18.

Вважаючи протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Київській області щодо невиключення з інтегрованої картки платника, на якій обліковується розрахунки КП ФМР "Фастівської ЖЕК" з бюджетом за податком на додану вартість підприємства, інформацію про нарахування суми податкового боргу 2126575 грн 48 коп., підприємство звернулось до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підпунктом 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з пп. 66.1.5 п. 66.1 ст. 66 ПК України, підставою для внесення змін до облікових даних платників податків є рішення суду, що набрало законної сили.

Відповідно до п. 66.2 ст. 66 ПК України, внесення змін до облікових даних платників податків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Станом на час виникнення спірних правовідносин організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) визначав Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881 (далі - Порядок № 422).

Пунктом 2 Розділу І Порядку надані наступні визначення:

інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції;

коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається в інформаційній системі, встановленим алгоритмам (правилам) її співставності та логічного і арифметичного контролю;

первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);

первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску;

перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи (пункт 4 Розділу І Порядку).

Згідно з пунктом 5 Розділу І Порядку контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Розділ IV Порядку регламентує перенесення до ІКП визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи сум грошових зобов`язань, податкових, митних та інших платежів та методи контролю відповідності показників результатів контрольно-перевірочної роботи даним ІКП.

Так, пунктом 1 глави 4 Розділу IV Порядку передбачено, що працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження органу ДФС, до компетенції яких належать розгляд скарг при проведенні процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах при проведенні процедури судового оскарження прийнятих податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем забезпечують внесення даних до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати КПР.

Відображенню в інформаційній системі органів ДФС підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

Пункт 2 глави 4 Розділу IV Порядку визначає, що залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему органів ДФС з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами, зокрема, інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку»/ «Вручено, судовий розгляд»/ «Анульовано»).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на «Скасовується в судовому порядку»/ «Вручено, судовий розгляд»/ «Анульовано» при частковому скасуванні.

У пункті 3 глави 1 Розділу VII Порядку зазначено, що у разі виявлення помилок, допущених під час введення інформації до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, вони підлягають виправленню (коригуванню) відповідальним юристом протягом робочого дня, коли виявлено помилку, зі збереженням достовірної інформації.

Під час занесення результатів розгляду справи у суді відповідальний юрист та керівник підрозділу (або особа, що виконує його обов`язки):

вилучає інформацію, що помилково занесена до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження;

виправляє помилки, допущені при реєстрації позовних заяв, апеляційних чи касаційних скарг та документів;

вилучає збережені невірні цифрові копії документів та зберігає вірні;

вилучає невірну інформацію про оскаржений документ, внесену до базового запису про справу, та зберігає вірну.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що в інтегрованій картці платника відображається повна хронологія нарахувань податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, їх облік тощо, в той час як контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Так, при виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою, отже, відповідач має можливість здійснювати відповідні коригування облікових показників ІКП у ручному режимі у разі необхідності.

Аналогічна правова позиція відображена також в постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року у справі № 300/3157/20.

Разом з тим, задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що зі змісту постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.08.2018 у справі №810/2667/18 було встановлено, що відповідачем (КП ФМР "Фастівської ЖЕК") у встановлені податковим законодавством строки сплачувались грошові зобов`язання з ПДВ згідно податкових декларацій за звітні (податкові) періоди квітень 2015 року - березень 2016 року на загальну суму 1 366 101,00 грн., а тому вказана сума не набула статусу податкового боргу у розумінні пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України (оскільки вона була сплачена позивачем у встановлені ПК України строки, проте відповідні кошти направлялись в рахунок погашення податкового боргу минулих періодів), тому у контролюючого органу були відсутні підстави для нарахування на неї пені у розмірі 760 474,48 грн, згідно пп. 129.1.1 п. 129.1 ст. 129 ПК України, на переконання суду першої інстанції, постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.08.2018 року у справі №810/2667/18 є достатньої правовою підставою для висновку про некоректність записів в інтегрованій картці платника податків про наявність у КП ФМР "Фастівської ЖЕК" заборгованості зі сплати вказаної суми податкового боргу.

Втім колегія суддів вважає такий висновок необґрунтованим, з огляду на наступне.

Згідно п. 87.9 ст. 87 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу, контролюючі органи зобов`язані зараховувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст. 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Так, у межах позовних вимог по справі №810/2667/18 заявлявся до стягнення новостворений податковий борг у розмірі - 2 126 575,48 грн., однак станом на 16.05.2018 року у позивача обліковувався податковий борг у розмірі - 6 776 354,48 грн.

Колегія суддів звертає увагу, що спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, у зв`язку з чим, відповідач зараховував кошти, що сплачувались позивачем згідно черговістю його виникнення, незалежно від напрямку сплати, визначеного КП ФМР «Фастівська ЖЕК».

Аналогічного правового висновку щодо зарахування коштів у порядку черговості виникнення податкового боргу дійшов Верховний Суд у постановах від 05.06.2018 року по справі №821/1750/17, від 13.02.2018 року по справі №808/2290/17.

Відповідно до п. 100.1. ст. 100 ПК України, розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

Згідно з п. 4.3. Розділу IV Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків (далі за текстом - Порядок), платник податків має право достроково погасити розстрочену (відстрочену) суму грошового зобов`язання (податкового боргу) або її частину разом із сумою нарахованих на цю суму процентів.

Погашення розстрочених (відстрочених) сум та нарахованих на них процентів може здійснюватись як за рахунок наявної сплати, так і за рахунок переплати, яка обліковувалась в ІС внаслідок надмірної сплати платежів до бюджету або виникла внаслідок подання платником податків податкової звітності з показниками зменшення раніше визначених податкових зобов`язань; або списання, скасування грошових зобов`язань (податкового боргу); або за рахунок сум бюджетного відшкодування.

Так, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2014 року надано розстрочення податкового боргу та відповідно до 87 ПК України, кошти зараховувалися в порядку виникнення податкового боргу, що, серед іншого було вказано й у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2018 року по справі №810/2667/18, відповідно до якої «на контролюючі органи покладено обов`язок зараховувати сплачені платником податків кошти саме в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення та їх спрямування на погашення поточного грошового зобов`язання заборонено. Отже, спрямовуючи сплачені відповідачем кошти з узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ за період з квітня 2015 року по березень 2016 року в рахунок погашення боргу минулих років, контролюючих орган діяв у повній відповідності з нормами податкового законодавства, що регулює спірні правовідносини».

Згідно з абзацом 3 п. 5 розділу І Порядку №422, при виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

Відповідно до абзацу 8 п. 2 глави 1 розділу II Порядку №422 ІКП відкриваються автоматично кожному платнику у разі нарахування сум грошових зобов`язань і пені з податків, зборів та сум єдиного внеску, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків).

Згідно з п. 2 глави 2 розділу IV Порядку №422, прийняття Звітного документа є обов`язком контролюючого органу.

При прийманні поданих платниками Звітних документів здійснюється контроль щодо наявності/достовірності обов`язкових реквізитів, визначених пп. 48.3, 48.4 ст. 48 глави 2 розділу II ПК України. Інші показники, зазначені у Звітному документі, до його прийняття перевірці не підлягають.

Відповідно до п. 49.9. ст. 49 ПК України, за умови дотримання платником податків вимог цієї статті посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов`язана зареєструвати податкову декларацію платника датою її фактичного отримання контролюючим органом.

Відповідні зміни до інтегрованої картки платника, зокрема щодо сум грошових зобов`язань з податків, можуть бути внесені контролюючим органом виключно на підставі первинних документів, а саме: податкових декларацій, митних декларацій, аркушів коригування, уточнюючих розрахунків, податкових повідомлень-рішень, рішень контролюючого органу, вимог про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судових рішень.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що у зв`язку з тим, що зарахування коштів спрямовувалося у порядку черговості виникнення податкового боргу, підстави для внесення змін в інтегровану картку платника податків відсутні.

Колегія суддів також наголошує, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету контролюючі органи відкривають платнику податків інтегровані картки, за якими відображається стан розрахунків платника з бюджетом. Відомості про сплату податкових зобов`язань платниками податків обліковуються у таких картках за даними електронних реєстрів розрахункових документів. А умовою, з якою законодавство пов`язує відображення в інтегрованій картці платника факту надходження грошових коштів в рахунок сплати податкового зобов`язання, є отримання від Державної казначейської служби України підтвердження про зарахування грошових коштів на відповідний рахунок.

Така ж правова позиція наведена і в постановах Верховного Суду від 19 листопада 2018 року у справі №810/5997/15, від 18 квітня 2019 року у справі №816/573/16, від 16 червня 2020 року у справі №814/78/16.

З огляду на викладене висновок суду першої інстанції, про наявність правових підстав для зобов`язання відповідача вносити зміни до інтегрованої картки особового рахунку позивача без фактичного надходження коштів до державного бюджету не узгоджується з вимогами законодавства через неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС - задовольнити, рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року - скасувати та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 311, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2022 року - скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя: О.Є. Пилипенко

Суддя: Я.Б.Глущенко

Я.М.Собків

Повний текст рішення виготовлено 20 вересня 2022 року.