Справа № 160/9754/22
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2022 року Справа № 160/9754/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про зобов`язання привести захисну споруду у стан готовності, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.07.2022 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
На виконання вимог ухвали суду 02.08.2022 року відповідачем було подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що на підставі акту перевірки №142 від 22.02.2021 року Головним управлінням Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області було подано позов стосовно застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення об`єктів до повного усунення порушень. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.07.2021 року у справі №160/5179/21 було відмовлено у задоволенні позову ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області. На думку відповідача, цим рішенням було встановлено факт усунення порушення у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, які було встановлено в ході планової перевірки та зафіксовані в акті перевірки від 22.02.2021 року №142. Окрім наведеного відповідач вказує, що в цьому адміністративно-правовому спорі з позовом звернувся неналежний позивач. Враховуючи викладене, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову повністю.
Відповідачем 30.08.2022 року до суду надані заперечення про те, що предметом розгляду у справі №160/5179/21 були порушення, виявленні в результаті перевірки ГУ ДСНС у Дніпропетровській області та зазначені в акті перевірки №142 від 22.02.2021 року, про що свідчить зміст судового рішення від 27.07.2021 року. Судовим рішенням встановлено факт усунення порушення у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, які були встановлені в ході планової перевірки та зафіксовані в акті перевірки №142. Крім того, відповідачем повторно зауважено, що орган досудового розслідування не є уповноваженим органом державної влади на здійснення нагляду у сфері цивільного захисту, а як наслідок, дані органи не мають повноважень на встановлення фактів у даній сфері правовідносин. А приймаючи до уваги строк, передбачений приписом №148 від 01.03.2021 року, спір у даних правовідносин мав бути переданий на розгляд суду суб`єктом владних повноважень або прокуратурою не пізніше 01.09.2021 року.
06.09.2022 року на адресу суду від керівника Криворізької центральної окружної прокуратури надійшли письмові пояснення щодо строку звернення до суду, в яких він вказує, що прокурор звернувся з даним позовом після виявлення не виконання відповідачем обов`язків щодо приведення захисної споруди цивільного захисту у стан готовності 16.06.2022 року. А з огляду на триваюче правопорушення та дату звернення до суду з даним позовом, прокурор вважає безпідставними твердження відповідача про порушення строків звернення до суду. За таких обставин, прокурор просив суд задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у ньому.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві, відповіді на відзив та поясненнях, позицію відповідача, викладену у відзиві на позов та запереченнях, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що 05.04.2022 року заступник керівника Криворізької центральної окружної прокуратури звернувся до Криворізького районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області щодо отримання інформації про захисні споруди із зазначенням місцезнаходження, балансоутримувачів та користувачів.
Листом №966/02-22 від 08.04.2022 р. Криворізьке РУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області повідомило про захисну споруди.
Під час огляду було виявлено наступні недоліки:
- захисна споруда цивільного захисту первинними засобами пожежогасіння не забезпечена;
- захисна споруда цивільного захисту системами пожежної автоматики та сигналізацією не обладнана;
- відсутні таблички позначення покажчика маршруту руху до захисної споруди цивільного захисту;
- система опалення захисної споруди знаходиться у непридатному стані;
- система електроживлення сховища відсутня;
- система водопостачання не придатна до експлуатації;
- система вентиляції знаходиться у непридатному стані;
- система каналізації не придатна до експлуатації;
- фільтровентиляційне обладнання, протипилові фільтри та фільтра поглиначі відсутні;
- сховище захаращене та сире;
- захисно-герметичні пристрої, захисно герметичні та герметичні двері демонтовані, сховище не герметично.
Судом також встановлено, що Криворізькою центральною окружною прокуратурою скеровано запит №04/59-4539вих22 від 17.06.2022 р. до ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області щодо звернення до суду з позовом про зобов`язання балансоутримувача захисної споруди привести її у стан готовий для використання.
Також Криворізькою центральною окружною прокуратурою направлено запит №04/59-4543вих22 від 17.06.2022 р. до Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради щодо звернення до суду з позовом про зобов`язання балансоутримувача захисної споруди привести її у стан готовий для використання.
Листом №4901-3684/4903 від 23.06.2022 р. ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області повідомило, що згідно з постановою КМУ від 13.03.2022 р. №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням на період дії режиму воєнного стану в Україні не здійснюється.
У зв`язку з невиконанням відповідачем вимог припису у встановлений термін, керівник Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області звернувся з даним позовом до суду.
Щодо посилання відповідача на представництво прокуратури у судах з метою захисту прав та свобод інших сторін, суд зазначає наступне.
Так, відповідно окремих положень до ст.131-1 Конституції Україні, в Україні діє прокуратура, яка здійснює:
1) підтримання публічного обвинувачення в суді;
2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;
3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.
Згідно з п.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про прокуратуру» (далі - Закон №1697-VII) на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України.
Керівник окружної прокуратури відповідно до п.1 ч.1 ст.13 Закону №1697-VII представляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями, виконує інші повноваження, передбачені цим та іншими законами України.
Питання представництва прокурором інтересів громадянина або держави врегульоване ст.13 зазначеного Закону.
Зокрема, воно полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження:
1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням);
2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження;
3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи;
4) брати участь у розгляді справи;
5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом;
6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді;
7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.
Відповідно до ч.1 ст.24 Закону України №1697-VII право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Таким чином, оскільки питання утримання захисної споруди у готовому до використання стані відповідає інтересам держави, а отримана прокурором під час листування інформація свідчила про наявність ознак порушення законодавства, наявність підстав для його звернення в суд обґрунтована та підтверджена.
Щодо виявлених порушень, суд зазначає таке.
Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку, визначений Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 року №138 (далі - Постанова №138).
За змістом пункту 3 Постанови №138 утримання захисних споруд - це комплекс заходів організаційного, матеріально-технічного, інженерного, фінансового та іншого характеру, що спрямовані на забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням.
Фонд захисних споруд - це сукупність усіх захисних споруд та інших споруд, що можуть бути використані для укриття населення.
Відповідно до пункту 4 Постанови №138 фонд захисних споруд створюється міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, районними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання відповідно до Кодексу цивільного захисту України.
Пунктом 9 Постанови №138 встановлено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами. У разі використання однієї захисної споруди кількома суб`єктами господарювання вони беруть участь в її утриманні відповідно до договорів, укладених з балансоутримувачем захисної споруди.
Таким чином, обов`язок забезпечення тримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється тими суб`єктами на балансі яких перебуває такий об`єкт.
Відповідно до п.10 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку затвердженого Постановою КМУ від 10.03.2017 р. №138 балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.
Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди, а саме:
не більше 12 годин - для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту;
не більше 24 годин - для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.
Судом встановлено, що у період з 09.02.2021 року по 22.02.2021 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку АТ «Криворізький залізорудний комбінат», в тому числі і шахти «Родіна» за адресою: Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, Саксаганський район.
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
В силу ч.8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.
Згідно з ст.8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків.
Обов`язок виконувати законну вимогу органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства передбачений ст.11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та п.15 ч.1 ст.20 Кодексу цивільного захисту України.
Невиконання вимог припису органу ДСНС України не забезпечує основної мети - підтримання захисної споруди у стані готовності, яка має основним призначенням укриття населення від засобів масового ураження на особливий період.
Крім того, в рамках кримінального провадження проведено огляд захисної споруди із залученням спеціалістів органів ДСНС.
Так, відповідач як доказ виконання припису №148 від 01.03.2021 року вказує на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.07.2021 року по справі №160/5179/21, яким ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області відмовлено у задоволенні позову про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) ряду об`єктів.
Таким чином, рішення суду від 27.07.2021 року, яким судом взагалі не встановлено обставин щодо готовності захисної споруди до використання, не є преюдиціальним для цієї справи та не підтверджує приведення у стан готовності захисної споруди відповідачем. Предметом спору у даній справі є невиконання відповідачем обов`язку щодо утримання захисної споруди цивільного захисту у належному стані та не приведенні її у стан готовності після введення воєнного стану на території України.
Суд зазначає, що на момент розгляду справи, матеріали справи не містять висновку про усунення відповідачем зафіксованих в приписі порушень.
В позовній заяві прокурором також було зазначено, що на даний час на території України проходять бойові дії та наносяться ракетні удари по об`єктам промисловості та інфраструктури. Також Криворізький район постійно обстрілюється ворожою артилерією, активні бойові дії проводяться на межі Дніпропетровської області (Криворізький район) та Херсонської області. Отже, зберігається реальна загроза для життя мешканців м.Кривого Рогу та Криворізького району. Держава повинна вживати заходів для створення належних умов для захисту життя і здоров`я людей від надзвичайних ситуацій, в тому числі від негативних наслідків ведення бойових дій. Таким чином, забезпечення захисту населення від надзвичайних ситуацій та негативних наслідків бойових дій шляхом створення умов для перебування громадян у захисних спорудах і надання допомоги постраждалим в умовах воєнного стану становить інтерес держави.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В силу ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення позовної заяви керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про зобов`язання привести захисну споруду у стан готовності.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки докази про такі судові витрати суду не надано, то підстави для їх розподілу відсутні, а судовий збір у цьому випадку відшкодуванню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма