Справа № 480/4310/22
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2022-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 вересня 2022 року Справа № 480/4310/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Глазька С.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/4310/22 за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач, ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ), звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - відповідач), в якій просить:
- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомості про ОСОБА_1 , як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні), а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
Звертає увагу суду на те, що в обґрунтування заявлених позовних вимог, у позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що оскільки ст. 39 КУпАП встановлено, що якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню, а тому ця обставина може слугувати підставою для виключення інформації про позивача з Реєстру. Разом з тим, відповідач не погоджується з такими твердженнями, оскільки нормами КУпАП не регулюється порядок формування та ведення Реєстру, що виключає можливість застосування ст. 39 КУпАП України, як підстави для вилучення відомостей про особу з Реєстру. Внесення відомостей про ОСОБА_1 до Реєстру не є адміністративним стягненням, а тому сплив строку, після закінчення якого особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню, не знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з приписами Положення про Реєстр, яким врегульовано порядок його ведення.
Відповідач вважає, що обґрунтування заявлених позовних вимог є декларативним та не містить фактів, які свідчать про настання негативних наслідків для ОСОБА_1 , оскільки негативні наслідки не наступили. Також зазначає, що інформація про позивача внесена до Реєстру та знаходиться у ньому у відповідності до норм чинного законодавства, тому просить відмовити у задоволенні позову.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.
Також, постановою Зарічного районного суду м. Суми від 05.02.2013 по справі № 591/74/13-п позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-2 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі в розмірі 150 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2550,00 грн. з конфіскацією незаконно одержаної неправомірної вигоди в сумі 3000,00 грн. (а.с.13-15).
Вищевказана постанова оскаржена не була та набрала законної сили 16.02.2013, у зв`язку з чим відомості стосовно ОСОБА_1 було внесено до Реєстру.
Вказані постанови стали підставою для внесення відомостей про позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр) у січні та лютому 2013 року.
17.05.2022 ОСОБА_1 звернулася з заявою до Національного агентства, в якій просила вилучити з Реєстру відомості щодо неї (а.с.6).
Позивач, вважаючи протиправною відмову відповідача у вилучені відомостей щодо неї з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, звернулася до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на наступне.
Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції».
Згідно частини 1 статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством. Відомості про осіб, які входять до особового складу органів, що провадять оперативно-розшукову або розвідувальну чи контррозвідувальну діяльність, належність яких до вказаних органів становить державну таємницю, та яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, вносяться до розділу з обмеженим доступом Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.
Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.
Відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.
Частиною 3 статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру.
Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 № 166 затверджено Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Положення).

Відповідно до п. 1 - п.3 розділу І Положення це положення визначає порядок формування, ведення Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр), та надання відомостей з нього.

Реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстр ведеться з метою: 1) забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення; 2) забезпечення в установленому порядку проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком; 3) аналізу відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, з метою визначення сфер державної політики та посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, з найбільш корупційними ризиками, а також формування та реалізації державної антикорупційної політики; 4) аналізу відомостей про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Відповідно до п. 4 розділу І Положення держатель та адміністратор Реєстру - Національне агентство.

Згідно з п. 1, 2 розділу ІІ Положення внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є: 1) електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень; 2) засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Таким чином, внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень. Підставою внесення відомостей до Реєстру є рішення суду, яке набрало законної сили.

При цьому, Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення. Тобто реєстр є формою зберігання та відображення відомостей про осіб, які вчинили корупційні правопорушення, в тому числі таких, до яких застосовано адміністративні стягнення відповідно до КУпАП.

Протиправність відмови у вилученні з Реєстру відомостей позивач обґрунтовує приписами статті 39 КУпАП, відповідно до якої, якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Суд зазначає, що відповідно до статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Норма статті 39 КУпАП регулює правовідносини, які виникають під час застосування КУпАП, і слугує кваліфікуючою ознакою для застосування деяких статей КУпАП, які передбачають накладення стягнення за повторне вчинення правопорушення.

Однак, положення КУпАП не встановлюють порядок ведення Реєстру та порядок внесення до нього або виключення із нього відповідних відомостей.

Відповідно до п. 8 розділу ІІ Положення підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що постановою Зарічного районного суду м. Суми від 11.12.2012 по справі № 1805/12545/2012 позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-2 КУпАП про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1000,00 грн. з конфіскацією на користь держави незаконно одержаної неправомірної вигоди матеріального характеру в розмірі 2280,00 грн.

Постановою Зарічного районного суду м. Суми від 05.02.2013 по справі № 591/74/13-п позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-2 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі в розмірі 150 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2550,00 грн. з конфіскацією незаконно одержаної неправомірної вигоди в сумі 3000,00 грн.

На підставі вищезазначених постанов Зарічного районного суду м. Суми у справах № 1805/12545/2012 та № 591/74/13-п відомості щодо позивача внесені до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, про що відсутній спір між сторонами.

Доказів наявності зазначених п. 8 розділу ІІ Положення обставин матеріали справи не містять.

Доводи позивача, що після винесення зазначеної постанови суду вона не вчиняла жодних правопорушень та не притягувалась до адміністративної відповідальності, а тому в розумінні ст. 39 КУпАП вважається особою, що не була піддана адміністративному стягненню, не можуть бути враховані судом в якості підстави для вилучення відомостей з Реєстру, оскільки перелік підстав для вчинення таких дій чітко визначений у п. 8 розділу ІІ Положення, і є вичерпним.

У той же час наявність в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомостей про притягнення особи до відповідальності, не виключає застосування положень ст. 39 КУпАП, позаяк Реєстр лише містить інформацію про осіб, які вчинили, як в даному випадку позивач, корупційне правопорушення, але вважатися такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Дані Реєстру не можуть бути доказом того, чи є особа на будь-яку дату такою, що не була піддана адміністративному стягненню, оскільки така особа з огляду на норми КУпАП може вважатися такою, що не була піддана адміністративному стягненню, але бути такою, що була притягнута до адміністративної відповідальності.

Отже, наявність у Реєстрі відомостей про осіб, яких притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, є лише підтвердженням існування факту притягнення особи до такої відповідальності. При цьому, законом не передбачено можливості не включення таких відомостей та/або виключення з Реєстру інформації, у зв`язку з тим, що станом на момент внесення таких відомостей сплив строк, встановлений статтею 39 КУпАП після якого особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

З огляду на викладене, враховуючи те, що постановами Зарічного районного суду м. Суми від 11.12.2012 у справі № 1805/12545/2012 та від 05.02.2013 у справі № 591/74/13-п, які набрали законної сили, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-2 КУпАП, а належних доказів наявності обставин у розумінні п. 8 розділу ІІ Положення №166 позивачем не надано, правових підстав для вилучення відомостей щодо позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, у відповідача не було.

Вищевказані висновки суду узгоджуються з позицією Третього апеляційного адміністративного суду, викладеною в постанові від 04.11.2020 у справі № 160/5397/20, відповідно до якої суд дійшов висновку, що перелік підстав щодо вилучення з Реєстру відомостей є вичерпним, інших підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення чинне законодавство не передбачає.

За таких обставин, відмовляючи у вилученні з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомостей про ОСОБА_1 , що оформлено листом № 23-06/14906-22 від 23.06.2022, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу..

Суд зазначає, що позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, натомість відповідачем як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність своїх дій у прийнятті рішення, що оскаржується.

За таких обставин, позовні вимоги позивача не є обґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Враховуючи те, що позивачу відмовлено у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, питання щодо повернення судових витрат у вигляді сплаченого судового збору судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Глазько