Справа № 420/9463/22
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2022-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9463/22
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді: Юхтенко Л.Р.,

розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Херсонській області(, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4; м. Миколаїв, вул. Декабристів, 5) про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 11 липня 2022 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4; м. Миколаїв, вул. Декабристів, 5), в якій позивач просить:

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31 травня 2022 року № 401 про застосування дисциплінарного стягнення в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції;

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22 червня 2022 року № 395 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції у звязку з реалізацією дисциплінарного стягнення;

Поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора з інформаційної підтримки відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області;

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Також позивач просить допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.

Ухвалою від 14 липня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у порядку ч. 5 ст. 262 КАС України.

Позов обґрунтовано тим, що позивач проходила службу в поліції та наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22 червня 2022 року № 395 о/с її звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію». Підставою винесення цього наказу слугував наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області № 401 від 31.05.2022 року.

Позивач не погоджується з винесеними наказами, вважає їх протиправними.

Так, позивач зазначила, що 28.05.2022 року вона отримала на електронну пошту лист-запрошення про необхідність прибуття за адресою: АДРЕСА_2 для дачі пояснень в рамках службового розслідування за фактом невиконання наказу ро евакуацію та відсутності без поважних причин на службі.

Позивач зазначила, що вона письмово повідомила дисциплінарну комісію, що вона є вірною Присязі, бажає в подальшому проходити службу в Національній поліції, про наказ щодо передислокації ГУНП їй нічого не було відомо, до її відома такий наказ не доводився, ГУНП не було організовано евакуацію особового складу та членів сім`ї, транспортного засобу у власності не має, гуманітарні коридори відсутні, виїхати не вдалось.

Також позивач звернула увагу, що згідно з листа ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі від 17.06.2022 року, вона не є суб`єктом притягнення до кримінальної відповідальності, зокрема за колабораціонізм чи державну зраду.

Позивач вважає, що дисциплінарною комісією не врахована поважність причин її відсутності на службі і не встановлена вина в існуванні таких причин.

У свою чергу позивач звернула увагу, що від керівництва 24.02.2022 року ОСОБА_1 отримала вказівку перебувати вдома, більше від керівництва жодних вказівок не надходило, про план евакуації їй нічого невідомо, гуманітарні коридори були відсутні, відсутнє залізничне, автобусне рейсове сполучення, не має безпечних виїздів з окупованої території. За період окупації при виїзді населення за межі області на власний страх та ризик за відсутності гуманітарних коридорів воно неодноразово піддавалось обстрілам, частина була вбита або поранена, деякі з цих фактів набули широкого розголосу.

ОСОБА_1 заміжня та має двоє неповнолітніх дітей 10 і 16 років.

З травня 2022 року виїзд з м. Херсона та Херсонської області був закритий окупантами. Також існує реальна погроза позбавлення волі та катування працівників поліції, що виїжджають.

Також позивач зазначила, що перебуваючи в подальшому у окупації вона дистанційно (за наявною можливістю з врахування оперативної обстановки) здійснювала виконання своїх посадових (функціональних) обов`язків: здійснювала аналіз оперативної обстановки в області, про що в телефонному режимі повідомляла працівникам поліції тощо.

Таким чином, на думку позивача, службове розслідування проведене не в повному обсязі та без з`ясування суттєвих обставин, які впливають на обґрунтованість прийнятого рішення.

Окрім цього, позивач зазначила, що в обставинах, що склалися, до дисциплінарної відповідальності з подальшим звільненням зі служби лише осіб, які проходять службу в Національній поліції, що є дискримінацією за ознакою місця проходження служби.

Враховуючи викладене, позивач вважає, що вона підлягає поновленню на посаді, з якій була протиправно звільнена, із одночасною виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

До суду 11 серпня 2022 року надійшло від відповідача клопотання про продовження строку на подачу відзиву на позовну заяву, з посиланням на завантаженість юристів, отриманням процесуальних документів по цій справі 27.07.2022 року та дислокації ГУНП в Херсонській області у м. Миколаєві, яка знаходиться в зоні воєнних (бойових) дій.

Відповідно до ч. 2,3,5 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Наведені відповідачем причини, суд вважає поважними, а тому з урахуванням того, що відповідачем дотримані вимоги ст. 121 КАС України, суд доходить висновку продовжити відповідачу строк на подачу відзиву на позовну заяву та приєднати його до матеріалів справи.

До суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вхід. №ЕС/3405/22 та від 29.08.2022 року), відповідно до якого відповідач заперечував проти заявлених позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що служба в поліції має особливості, зокрема необхідність проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу поліції.

Відповідач зазначив, що з дня окупації Херсонської області виконання обов`язків поліцейського є неможливим на цій території та без виконання наказу керівника про виїзд за визначеним місцем дислокації особового складу ГУНП в Херсонській області позивач не матиме можливості виконувати свої посадові обов`язки.

Тому відповідач вважає, що неможливість реалізації права на працю позивача пов`язана з протиправною бездіяльністю позивача.

Також відповідач зазначив, що на нараді керівництва Національної поліції від 22.04.2022 року № 9 прийнято рішення, що після виходу колишніх працівників поліції із тимчасово контрольованих ворогом регіонів Херсонської області або після деокупації за результатами перевірок та співбесід ГУНП в Херсонській області приймаються та прийматимуться рішення про можливість поновлення на службі з метою дотримання гарантованого Конституцією права на працю. Так, відповідач звернув увагу, що 14 наказів про застосування дисциплінарного стягнення та накази про звільнення після проходження колишніми поліцейськими перевірок було скасовано, та працівників поновлено на службі в поліції.

По суті встановлених обставин, відповідач зазначив, що за інформацією наданою АВ ЦЗ ГУНП в Херсонській області за відділом № 2 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області закріплені дев`ять службових автотранспортних засобів.

На думку відповідача, доведення необхідності евакуюватися підтверджена поясненнями начальника ВП № 2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_2 , яким в межах службового розслідування надано пояснення, що 24.02.2022 року та 25.02.2022 року до особового складу було доведено вказівку про необхідність виїзду до м. Миколаєва.

Також про видання наказу Начальника ГУНП про евакуацію та його публікацію в групі «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Телеграм» 24.02.2022 року та остаточно 25.02.2022 року підтверджують в інформаційних довідках заступники начальника ГУНП в Херсонській області полковник поліції ОСОБА_3 та полковник поліції ОСОБА_4 .

У свою чергу посилання позивача щодо неможливості виїзду є безпідставними, оскільки за інформацією УКЗ ГУНП протягом 22 днів (з 18.04.-09.05.2022) у той період, який зазначено позивачем у позові, на підконтрольну територію прибуло 686 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області, в тому числі й ОСОБА_5 , на якого посилається у позові позивач. За інформацією Херсонської обласної військової адміністрації станом на 30.05.2022 за даними операторів мобільного звязку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178224 особи жителів Херсонської області.

Також відповідач звернув увагу, що до розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу поліцейських не застосовуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженої постановою КМУ № 100 від 08.02.1995, а повинні застосовуватися положення Порядку виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання», затвердженого наказом МВС України від 06.04.2016 року № 260.

У відзиві на позовну заяву відповідач просив проводити розгляд справи за участю його представника з викликом сторін.

Проте відповідачем не наведено належного обґрунтування, для з`ясування яких обставин, необхідно проводити розгляд справи у відкритому судовому засіданні.

Тому такі доводи відповідача судом відхиляються.

До суду 02 вересня 2022 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач наполягав на задоволенні позову, зазначивши, що жодних доказів того, що позивачу був доведений до відома наказ про обов`язкову евакуацію чи передислокацію ГУНП в Херсонській області відповідачем не надано.

Також позивач звернула увагу, що протягом 3 місяців ніяких перевірок відносно ОСОБА_1 щодо не знаходження її в м. Миколаєві за місцем передислокації не проводилось жодних стягнень на неї не накладено, їй виплачувалась заробітна плата, а в травні 2022 року розпочалось службове розслідування, хоча обставини мали місце з лютого 2022 року та у випадку безпідставної відсутності працівника за місцем служби службова перевірка повинна була початися відразу.

Також позивач зазначила, що з квітня у окупантів в розпорядженні перебувають списки осіб, хто служив в АТО, в територіальній обороні, списки поліцейських та у разі встановлення співпадіння осіб зі списком при проїзді блокпостів, таких осіб протиправно затримають, тому поліцейські перебувають під підвищеним ризиком позбавлення їх життя та свободи при проїзді через блок пости окупантів.

Окрім того, позивач зазначила, що вона виїхавши з окупованої території прибула 08.08.2022 року до місця передислокації ГУНП в Херсонській області в м. Миколаєві, де повідомила про своє прибуття, позитивно пройшла спецперевірку, поліграф, проте до теперішнього часу питання щодо її поновлення на службі не вирішувалось.

До суду 19 вересня 2022 року від відповідача надійшли заперечення, відповідно до яких відповідач наполягав на відмові у задоволенні позову, додатково зазначивши, що службовим розслідуванням встановлено, що 24 та 25 лютого 2022 року зберігалася можливість безперешкодного виїзду за межі Херсонської області. Відповідач звернув увагу, що існує певний алгоритм дій, куди зателефонувати, кого прохати допомогти, у разі бажання евакуюватися за межі Херсонської області, у м. Запоріжжі працює координаційний центр «Я-Херсон», де можна переночувати та отримати першу необхідну допомогу та консультації.

Щодо протоколу НПУ № 9 відповідач зазначив, що він посилається на цей документ у відзиві на позовну заяву як на доказ можливості поновлення колишніх поліцейських після виходу на підконтрольну територію України, як наслідок після проведення перевірок поліцейських, які прибувають до м. Миколаєва поновлюються в поліції, що виключає необхідність їх звернення до суду.

Також відповідач звернув увагу, що долучений скріншот листування з інспектором УГІ ГУНП ОСОБА_6 свідчить про намагання керівництва допомогти евакуюватися на підконтрольну ЗСУ територію тим працівникам, які не виконали наказ. Жодного належного доказу про те, що при спробі виїхати на підконтрольну Україні територію поліцейських викрадають представником позивача не надано, а перераховані позивачем особи були викрадені окупантами за місцем їх мешкання, що доводить, що ризик залишатися на тимчасово окупованій території навіть на теперішній час перевищує ризик перетину блок постів.

Окрім цього, відповідач підтвердив, що 24.02.2022 року начальником ГУНП в Херсонській області було прийнято рішення про залишення жінок за місцем проживання на звязку, але в подальшому після отримання інформації про розгортання активних бойових дій на підступах міста та про те, що військові залишили територію Каховської ГЄС було віддано наказ про евакуацію особового складу в бік м. Миколаєва.

Вивчивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, докази, якими вони підтверджуються, судом у справі встановлені такі факти та обставини.

ОСОБА_1 проходила службу в поліції на посаді інспектора з інформаційної підтримки відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції, у м. Херсоні.

Суд встановив, що заступником начальника ГУНП в Херсонській області 10 травня 2022 року надано доповідну записку начальнику ГУНП в Херсонській області про те, що 24.02.2022 року відбулося вторгнення військ російської федерації на територію України, наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 року № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце.

Станом на 07.05.2022 року відсутні на службі без поважних причин поліцейські підрозділів ГУНП в Херсонській області та не прибули до місця передислокації Головного управління, зокрема: майор поліції ОСОБА_1 , інспектор з інформаційної підтримки відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції, на підставі чого просить призначити проведення службового розслідування.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі цієї доповідної записки, наказом ГУНП в Херсонській області від 10.05.2022 року № 184 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» було призначено службове розслідування у формі письмового провадження та сформовано дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками служб та підрозділів ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності деяких працівників поліції без поважних причин на службі, складено та затверджено начальником ГУНП в Херсонській області висновок.

Службовим розслідуванням встановлено, що позивач була відсутня на службі 07.05.2022 року та 10.05.2022 року, про що складено акти про відсутність на службі (робочому місці) в місцях дислокації ГУНП.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 року № 87 було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце. У відповідності до інформації з групи «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Телеграм», яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів було надіслано інформацію про 100 % евакуацію особового складу, а 25.02.2022 року за допомогою месенджера надано команду особовому складу, який не евакуювався у безпечне місце, виїхати в бік м. Миколаєва.

У висновку службового розслідування зазначено, що під час службового розслідування були опитані керівники підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП в Херсонській області, підлеглі яких відсутні на службі без поважних причин, які зазначили, що наказ начальника ГУНП в Херсонській області щодо здійснення евакуації в безпечний район (м. Миколаїв чи інші визначені райони) доводили своєму підлеглому особовому складу у телефонному режимі або за допомогою месенджерів.

Матеріалами справи підтверджено, що в ході службового розслідування позивачем були надані пояснення, що про наказ щодо передислокації ГУНП їй нічого не було відомо, до її відома такий наказ не доводився, ГУНП не було організовано евакуацію особового складу та членів сім`ї, транспортного засобу у власності не має, гуманітарні коридори відсутні, виїхати не вдалось. Також у неї наявні батьки, які проживають на окупованій території, через війну втратили джерела доходу та житло (згоріло внаслідок обстрілів), потребують її допомоги.

Також були відібрані письмові пояснення у ОСОБА_2 , начальника ВП № 2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області, в яких пояснив, що «…25.02.2022 року до всього особового складу, який перебував на тимчасово окупованій території, було доведено вказівку про необхідність виїзду до м. Миколаєва, вказана інформація доводилась мною, заступниками та старшими служб. Дана вказівка доводилась після цього неодноразово…».

У висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначено, що пояснення працівників поліції з приводу неможливості евакуюватися у звязку з відсутністю «зелених коридорів» не можуть бути розцінені як поважність відсутності на службі в період дії воєнного стану на підставі того, що станом на 31.05.2022 року 1523 працівника ГУНП в Херсонській поліції виконало наказ начальника про евакуації в безпечне місце за відсутності «зелених коридорів».

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку про те, що ОСОБА_1 вчинила дисциплінарний проступок, який полягає в порушенні службової дисципліни, не виконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присяги працівника поліції, не виконанні наказу начальника ГУН в Херсонській області від 24.02.2022 року № 87 та відсутності з 24.02.2022 року на службі без поважних причин поліцейського.

На підставі викладеного комісія вважала за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог ч. 4 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ст. 23, п. 2 ст. 24, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, абз. 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 до ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Суд встановив, що на підставі висновку службового розслідування наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області № 401 від 31.05.2022 року «Про застосування дисциплінарного стягнення», за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог ч. 4 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ст. 23, п. 2 ст. 24, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, абз. 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції, та наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22.06.2022 року № 345 о/с «Про особовий склад», ОСОБА_1 згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» у звязку з реалізацією дисциплінарного стягнення звільнено зі служби в поліції.

З довідки, наданої начальником ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 до Одеського окружного адміністративного суду вбачається, що 14.02.2022 відповідно наказу Голови Національної поліції України №124 особовий склад ГУНП в Херсонській області був переведений на посилений варіант службової діяльності.

24.02.2022, близько 05:00 год. з боку РФ через територію тимчасово окупованого півострова Крим, розпочалося військове вторгнення на територію Херсонської області. Полковником поліції ОСОБА_7 через чергового ГУНП в Херсонській області було надано наказ «Бойова тривога» службам, органам та підрозділам ГУНП і міжрегіональним територіальним підрозділам НПУ з місцем дислокації в м. Херсон. Також, було надано вказівку розпочати заходи по евакуації документації, зброї та матеріальних цінностей відповідно до встановленого порядку.

О 06:00 год. 24.02.2022 у службовому кабінеті начальника ГУНП в Херсонській області полковника поліції ОСОБА_7 за участю заступників та керівників служб Головного управління було розгорнуто роботу оперативного штабу управління. У цей же час відповідно до наданого керівником ГУНП наказу особовий склад структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області та окремих МТО по прибуттю за місцем дислокації адміністративної будівлі ГУНП в Херсонській області (м. Херсон, вул. Лютеранська, 4) у черговій частині главку отримали табельну та автоматичну зброю.

О 06:00 год. 24.02.2022 було розпочато евакуацію до м. Херсон матеріальних цінностей та зброї.

О 07:00 год. 24.02.2022 керівництвом ГУНП в Херсонській області було отримано підтверджену інформацію про завдання ракетних ударів окупаційними військами російської федерації по аеропорту міста Херсон та ряду військових частин.

О 07:47 год. 24.02.2022 за вказівкою начальника ГУНП в Херсонській області введено в дію оперативний план «Фортеця» по охороні та обороні адміністративної будівлі ГУНП в Херсонській області, за адресою: м. Херсон, вул. Лютеранська, 4.

Близько 08:45 год. за результатами доповіді керівництву Національної поліції України начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_7 про поточну ситуацію прийнято рішення про залучення максимальної кількості особового складу на забезпечення громадського порядку і безпеки шляхом авто та пішого патрулювання. О 09:00 год. 24.02.2022 проведено загальний збір особового складу ГУНП в Херсонській області, на якому поліцейським з числа осіб чоловічої статі надано вказівку заступати на охорону громадського порядку, особам жіночої статі, надано вказівку залишити місце дислокації та тимчасово залишатися за місцем проживання на зв`язку.

Керівництву ГУНП в Херсонській області систематично надходила інформація про розгортання активних бойових дій на підступах до міста Херсон. Так, близько 11:00 год. 24.02.2022 було отримано дані щодо десантування окупантів в районі Антонівського мосту. Над містом та адмінбудівлею ГУНП візуально спостерігалося переміщення ворожих гелікоптерів. Об 11.20 год. 24.02.2022 отримано підтверджену інформацію про те, що українські військові залишили територію Каховської ГЕС, охорону якої вони здійснювали.

Після інформування керівництва Національної поліції України про поточну ситуацію полковником поліції ОСОБА_7 було прийнято рішення про евакуацію особового складу ГУНП в Херсонській області та його структурних підрозділів до м. Миколаїв.

Інформація була опублікована в групі «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram», яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів). Об 11:28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_8 в зазначену групу надіслано наказ щодо необхідності евакуації, який отриманий від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_7 та подальшу дублювання наказу про евакуацію особовому складу в бік м. Миколаєва. «Все 100% евакуация л/с!! В сторону Николаева», а о 11:42 год. підтверджено дану команду трьома знаками оклику «!!!».

Водночас, за погодженням із керівництвом Національної поліції України було призупинено евакуацію начальника ГУНП, його заступників, співробітників РПОП, РПСП «Херсон» та «КОРД», а також окремих співробітників відділу зв`язку, УОАЗОР, УПД, УОС, оскільки саме ці працівники поліції були забезпечені засобами індивідуального захисту- бронежилетами 4 класу.

О 15:42 год. 24.02.2022 начальнику ГУНП ОСОБА_7 була зроблена доповідь про те, що 17 територіальних (відокремлених) підрозділів та ГУНП в Херсонській області евакуйовано до ГУНП в Миколаївській області.

За підписом начальника ГУНП в Херсонській області видано наказ від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області у безпечний район», згідно якого з 06:00 год. 24.02.2022 у зв`язку із веденням активних дій на більшості території Херсонської області основним місцем евакуації ГУНП в Херсонській області визначено Миколаївську область, додатковими - Кіровоградську, Чернівецьку та Івано-Франківську.

Впродовж вечора 24.02.2022, в ніч та на ранок 25.02.2022 в районі Антонівського мосту велись активні бойові дії. Керівництво ГУНП в Херсонській області та ряд служб у цей період часу перебували у розташуванні підрозділу, спеціальні підрозділи несли службу на визначених позиціях, інші працівники поліції виконували реагування на заяви та повідомлення громадян, забезпечували охорону громадського порядку.

Близько 12:30 год. 25.02.2022 начальником ГУНП в Херсонській області полковником поліції ОСОБА_7 отримано інформацію про те, що близько 11:00 год. цього ж дня бійці ЗСУ залишили визначені увечері бойові позиції та почали відступ у напрямку м. Миколаїв.

Близько 13:00 год. 25.02.2022 полковник поліції ОСОБА_7 доповів керівництву Національної поліції України про поточний стан ситуації та наявність можливості оточення сил ГУНП в Херсонській області, розташованих у м. Херсон, у зв`язку з чим було погоджено рішення остаточно залишити м. Херсон та передислоковуватися до м. Миколаїв. Вказівку про ймовірність оточення міста та наказ про необхідність проведення евакуації заступником начальника ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 за дорученням начальника ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 було розміщено в групі «Інформування керівників ГУНП» месенджеру «Телеграмм», повторно доведено до відома керівників органів та підрозділів поліції, які на той час, ще не евакуювалися з метою остаточної евакуацію всього особового складу ГУНП в Херсонській області.

Близько 14:30 год. 25.02.2022 начальник ГУНП в Херсонській області, його заступники, окремі керівники служб ГУНП в Херсонській області разом із підпорядкованим особовим складом у складі колони залишили м. Херсон у напрямку м. Миколаєва.

10.05.2022 начальнику ГУНП в Херсонській області Королю І.В від заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_4 надійшла доповідна записка про те, що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район», не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації РФ, для здійснення відповідно до своєї посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з реалізацією завдань та виконанням функцій покладених на поліцію, на підконтрольній Україні території та станом на 07.05.2022 відсутні без поважних причин на службі.

Судом також досліджено лист Херсонської обласної військової адміністрації від 25.07.2022 року № 01-01-66-2708/0/22/346, в якому повідомлено, що для евакуації співробітників обласної державної адміністрації та сімей територіальних органів і інших структур Херсонської області 24 лютого 2022 було поставлено чотири автобуси до будівлі Херсонської обласної державної адміністрації, а також поїзд на залізничному вокзалі в м. Херсоні. Стосовно інформації про кількість жителів Херсонської області станом на 30 травня 2022 року зазначено, що за даними операторів мобільного звязку зазначену територію покинуло 178224 особи.

З інформаційної довідки, складеної старшим інспектором з особливих доручень з мобілізаційної роботи, територіальної оборони та цивільного захисту УОАЗОР ГУНП в Херсонській області підполковником поліції Жаном Вотусем, особою, службові обов`язки якої передбачали розроблення організаційних заходів з евакуації ГУНП в Херсонській області, вбачається, що протягом 2021-2022 років, відповідно до нормативно-правових документів Національної поліції України у сфері мобілізаційної підготовки, УОАЗОР ГУНП в Херсонській області проводилась системна робота з підготовки підрозділів ГУНП в області до роботи в особливий період, проведення у повному обсязі евакуаційних заходів.

Так, у жовтні 2021 року УОАЗОР ГУНП в Херсонській області розроблено детальний План евакуації ГУНП в Херсонській області (інвентарний № 94дск від 25.10.2021), яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів (знищений 24.02.2022, акт № 1980/01/20-2022дск). Також плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП в області.

У жовтні 2021 року та січні 2022 року підготовлені доручення начальника ГУНП в Херсонській області щодо необхідності проведення низки заходів для забезпечення готовності підрозділів ГУНП до робіт в умовах особливого періоду.

Зокрема, керівникам підрозділів ГУНП доручалося провести перевірки готовності підрозділів до захисту особового складу підрозділу поліції, здійснення загальних заходів цивільного захисту, проведення евакуаційних заходів.

Також, необхідно було, у разі необхідності, подати пропозиції щодо додаткових потреб та обсягів матеріально-технічних ресурсів для проведення евакуаційних заходів.

Окремо УОАЗОР ГУНП розроблені інформаційні картки з проведення евакуації, необхідні для потреб структурних підрозділів ГУНП у матеріально-технічних ресурсах для проведенні евакуації.

Для забезпечення евакуаційних заходів територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в області УОАЗОР ГУНП розроблено два алгоритми дій керівників підрозділів під час раптового військового вторгнення, якими передбачалася евакуація особового складу підрозділу наявним автотранспортом (службовим та приватним). Розроблені алгоритми були надіслані в усі територіальні (відокремлені) підрозділи з інструкцією по їх застосуванню.

В період 3-5 листопада 2021 року з особовим складом територіальних (відокремлених) та структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області проводились практичні тренування. Одним з питань яке відпрацьовувалось під час тренувань - було напрацювання злагодженості та керованості дій працівників при проведенні евакуаційних заходів.

Неодноразово керівництвом ГУНП наголошувалось, що, при евакуації особового складу та членів сімей поліцейських, необхідно буде використовувати приватний автотранспорт, який належить безпосередньо поліцейським, оскільки в регіоні відсутні у достатній кількості автобуси великої місткості. А ті автобуси, які є в наявності, у першу чергу будуть задіяні в евакуації маломобільних та незахищених груп населення області.

У 2020 році відповідними підрозділами Херсонської ОДА проводились тренування, які передбачали, зокрема, і проведення евакуації населення трьох сіл колишнього Голопристанського району Херсонської області. Однак евакуаційні заході проведені не були саме через відсутність автобусів великої місткості.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не належать задоволенню повністю, з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

До основних завдань, які покладені на поліцію віднесено: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 ЗУ «Про Національну поліцію»).

Згідно з пунктами 1, 2, 6 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

Згідно з п. 13 ч. 4 ст. 9 Закону України «Про критичну інфраструктуру», до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію» у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Таким чином, аналіз приведених норм права доводить, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції позивач склав присягу "з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов?язки", тим самим взяв на себе підвищені вимоги, які пред?являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, де за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно Дисциплінарного статуту.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (надалі Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (надалі Порядок № 893).

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06 лютого 2020 року у справі № 826/1916/17.

Відповідно до ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Так, суд встановив, що підставою службового розслідування стало невихід на службу позивача та невиконання наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 року № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район», яким було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце.

Відповідно до наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 року № 87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район», наказано з 06.00 24 лютого 2022 року ввести в дію План евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район (п. 1 наказу). Основним місцем евакуації визначити Миколаївську область (п.2 наказу). Заступникам начальника Головного управління, керівникам структурних підрозділів апарату, начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП та підпорядкованих їм відділів і відділень поліції забезпечити виконання заходів, передбачених Планом. Організувати завантаження та вивезення у визначені безпечні райони службової документації, зброї та інших матеріальних цінностей. Довести до відома підпорядкованих працівників інформацію щодо місця передислокації ГУНП у відповідних областях (п. 3 наказу).

Позивач посилається на те, що цей наказ не був доведений до її відома, гуманітарні коридори були відсутні, відсутнє залізничне, автобусне рейсове сполучення, не має безпечних виїздів з окупованої території.

Відповідач заперечував проти таких доводів, з посиланням на матеріали службового розслідування.

Надаючи оцінку цим доводам та запереченням, суд виходить із застосування таких норм права.

Так, відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (ч. 2 ст. 4 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Дисциплінарного статуту, наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику (ч. 4 ст. 4 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, аналіз статті 4 Дисциплінарного статуту доводить, що наказ необов`язково має бути відданий у письмовій формі, також допускається форма його віддання усно з використанням технічних засобів зв`язку.

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що дисциплінарною комісією були відібрані письмові пояснення у керівника позивача, який пояснив, що 24.02.2022 року та 25.02.2022 року до особового складу було доведено вказівку про необхідність виїзду до м. Миколаєва, що відповідає приписам ст. 4 Дисциплінарного статуту.

Доказів на підтвердження цих пояснень суду не надано, що враховується судом на користь позивача, але це не є достатнім доказом для визнання протиправними оскаржуваних наказів, оскільки суд вважає, що будучи поліцейською зі стажем 19 років, знаючи свої обов`язки, позивач повинна була усвідомлювати необхідність виїзду з окупованої території.

Матеріалами справи підтверджено, що у жовтні 2021 року УОАЗОР ГУНП в Херсонській області розроблено детальний План евакуації ГУНП в Херсонській області (інвентарний № 94дск від 25.10.2021), яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів (знищений 24.02.2022, акт № 1980/01/20-2022дск). Також плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП в області. У 2020 році відповідними підрозділами Херсонської ОДА проводились тренування, які передбачали, зокрема, і проведення евакуації населення трьох сіл колишнього Голопристанського району Херсонської області. Для забезпечення евакуаційних заходів територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в області УОАЗОР ГУНП розроблено два алгоритми дій керівників підрозділів під час раптового військового вторгнення, якими передбачалася евакуація особового складу підрозділу наявним автотранспортом (службовим та приватним). Розроблені алгоритми були надіслані в усі територіальні (відокремлені) підрозділи з інструкцією по їх застосуванню. Тому, суд доходить висновку, що позивач повинна була знати про основні евакуаційні заходи.

Із наданої позивачем переписки з телефону вбачається, що мова про евакуацію йшла, пропонувалась відповідна допомога та поради.

Тому суд погоджується з доводами відповідача, що долучений скріншот листування з інспектором УГІ ГУНП ОСОБА_6 навпаки свідчить про намагання керівництва допомогти евакуюватися на підконтрольну ЗСУ територію тим працівникам, які не виконали наказ.

Також, відповідач зазначив, що протягом 22 днів (з 18.04.-09.05.2022) на підконтрольну територію прибуло 686 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області, а тому позивач не могла взагалі не знати щодо виїзду своїх колег на підконтрольну територію Україною.

Окрім того, матеріалами справи службового розслідування підтверджено, що позивач 28.05.2022 року отримала на електронну пошту лист-запрошення про необхідність прибуття за адресою: м. Миколаїв, вул. Декабристів, 5 для дачі пояснень в рамках службового розслідування за фактом невиконання наказу про евакуацію та відсутності без поважних причин на службі, тобто вже з цієї дати позивачу достеменно відомо про наказ начальника про евакуацію. Проте такий наказ позивачем не був виконаний.

Статтею 5 Дисциплінарного статуту передбачено порядок виконання наказу.

Так, відповідно до ч. 1 цієї статті, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу (ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту). Однак, позивач не повідомила негайно про відсутність можливості виконати наказ.

Суд встановив, що позивач лише у письмових поясненнях в ході службового розслідування повідомила, що про наказ щодо передислокації ГУНП їй нічого не було відомо, до її відома такий наказ не доводився, ГУНП не було організовано евакуацію особового складу та членів сім`ї, транспортного засобу у власності не має, гуманітарні коридори відсутні, виїхати не вдалось. Також у неї наявні батьки, які проживають на окупованій території, через війну втратили джерела доходу та житло (згоріло внаслідок обстрілів), потребують її допомоги. Але, як вже судом зазначалось, позивач наказ не виконала та не вжила заходів щодо подолання перешкод у його виконанні.

Таким доводам у висновку службового розслідування дисциплінарною комісією надано обґрунтування щодо їх відхилення, зазначивши, що пояснення працівників поліції з приводу неможливості евакуюватися у звязку з відсутністю «зелених коридорів» не можуть бути розцінені як поважність відсутності на службі в період дії воєнного стану на підставі того, що станом на 31.05.2022 року 1523 працівника ГУНП в Херсонській поліції виконало наказ начальника про евакуації в безпечне місце за відсутності «зелених коридорів».

Суд погоджується з обґрунтуванням відхилення таких причин неприбуття на службу у місце дислокації ГУНП В Херсонській області, оскільки служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, таких як: відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.

Решт доводів, зазначених позивачем не доводять поважність причини невиїзду позивача з окупованої території.

Позивачем не наведені причини, які б заважали виїхати на підконтрольну територію Україні.

Посилання на відсутність транспортного засобу відхиляється судом, оскільки з переписки з телефону, наданої позивачем вбачається, що й порушувалось питання щодо використання найманого транспорту з проханням погодження евакуації, щоб вже було місце проживання.

Також посилання позивача на те, що батьки проживають на окупованій території, через війну втратили джерела доходу та житло (згоріло внаслідок обстрілів), потребують її допомоги є недоведеними, оскільки позивачем не зазначено в чому полягає її допомога.

На доводи позивача, що протягом 3 місяців ніяких перевірок відносно ОСОБА_1 щодо не знаходження її в м. Миколаєві за місцем передислокації не проводилось, жодних стягнень на неї не накладено, їй виплачувалась заробітна плата, а в травні 2022 року розпочалось службове розслідування, хоча обставини мали місце з лютого 2022 року та у випадку безпідставної відсутності працівника за місцем служби службова перевірка повинна була початися відразу, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем дотримано строки застосування дисциплінарного стягнення, та наведені доводи позивача відхиляються.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з п.8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Однак, наведені позивачем доводи щодо відсутності на робочому місці відхилені судом як недоведені докази.

У свою чергу відповідачем доведено та підтверджено наявність скоєння позивачем дисциплінарного проступку, який полягав у вчиненні ним прогулу та не виконання наказу про евакуацію.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Суд вважає, що накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни, а тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог - визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31 травня 2022 року № 401 про застосування дисциплінарного стягнення в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про правомірність накладення на позивача дисциплінарного стягнення, суд доходить висновку, що правомірно діяв відповідач при виданні наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22 червня 2022 року № 395 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції у звязку з реалізацією дисциплінарного стягнення, тому позовні вимоги про визнання протиправним та скасування цього наказу також є безпідставними та не належать задоволенню.

Тому відсутні правові підстави для задоволення решт позовних вимог - поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора з інформаційної підтримки відділу поліції № 2 Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області та стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Посилання позивача на те, що вона виїхавши з окупованої території прибула 08.08.2022 року до місця передислокації ГУНП в Херсонській області в м. Миколаєві, де повідомила про своє прибуття, позитивно пройшла спецперевірку, поліграф, проте до теперішнього часу питання щодо її поновлення на службі не вирішувалось, судом не розглядаються, оскільки вони мали місце після прийняття оскаржуваних наказів.

Таким чином, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно із ч. 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд доходить висновку, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

У зв`язку з тим, що судові витрати пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз в цій справі відсутні, жодні судові витрати не належать компенсації за рахунок державного бюджету.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 12, 72, 77,90, 139, 246, 255,295,297 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Херсонській області(, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4; м. Миколаїв, вул. Декабристів, 5) про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби,- відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 295,297 КАС України, з урахуванням п.п.15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України, п. 3 розділу УІ Прикінцевих положень КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя Л.Р. Юхтенко

.