Справа № 160/27467/21
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2022-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Савченка А.В.
при секретарі судового засідання Губкіній А.М.
представника позивача Порохняча М.О.
представника відповідача Кім Г.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» про застосування заходів реагування, -
Позивач 30 грудня 2021 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. відкрито провадження в цій адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. направлена на адресу ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК», вказану в позовній заяві, але повернулась з відміткою поштового відділення «вибули».
Також, копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. направлена на електронну адресу ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК», вказану в позовній заяві, однак відповідач не підтвердив отримання електронного листа, відзиву на позов не надіслав.
Проте, 20.04.2022 р. до суду надано клопотання представника ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» про ознайомлення з матеріалами справи, в якому зазначено, що про відкриття провадження у цій справі позивач дізнався із відкритих відомостей, в мережі Інтернет.
З матеріалами справи представник відповідача ознайомився та копію ухвали про відкриття провадження у справі отримав 27.04.2022 р.
До суду 13.05.2022 р. від ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» надійшов відзив на позовну заяву, в якому вони зазначили, що ознайомившись із вказаною позовною заявою, відповідач вважає її необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, адже підстави для вжиття заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме будівель та споруд за адресою: вул. Сучкова, 66, до усунення порушень та встановлення порядку виконання даного судового рішення, відсутні, і порушень вимог протипожежної безпеки відповідачем не допущено. Як підтверджується матеріалами справи, складений Акт від 01.10.2021 р. № 225 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, не був вручений відповідачу взагалі. Відповідач з цим актом не ознайомлений, від його підпису не відмовлявся, викласти свої заперечення проти доводів акту змоги не мав.
Крім того, в наданому відзиві, відповідач просив постановити ухвалу про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначення у справі підготовчого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.05.2022 р. клопотання ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задоволено. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.06.2022 р. о 14:00 год.
До суду 15.06.2022 р. від ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 19.07.2022 р. о 14:00 год.
До суду 19.07.2022 р. від відповідача надійшло клопотання, в якому вони зазначили, що після звернення до суду, стосовно застосування заходів реагування до ТОВ "Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК" на адресу Головного управління не надходило жодних заяв та матеріалів про виконання протипожежних заходів щодо підтвердження усунення всіх пору також не було підстав для проведення позапланової перевірки. Тобто обставини, які стали підставою для звернення Головного управління адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не пере існувати та не усунуті.
Крім того, просив розглянути справу без участі представника відповідача.
До суду 19.07.2022 р. від ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» надійшла заява про відкладення розгляду справи.
До суду 18.08.2022 р. від ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» надійшло клопотання про призначення експертизи.
У судових засіданнях представник позивача підтримав позов та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав та заперечував проти його задоволення.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено такі обставини.
За результатами перевірки складено акт від 01.10.2021 р. №225, у присутності головного інженера ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК», відповідно до якого встановлено ряд порушень цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а саме:
- приміщення будівлі не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
- не позначено на вхідних дверях (категоруємих приміщень, будівель, споруд) та не проведено розрахунок щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок»;
- не подано та не зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
- посадові особи підприємства не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;
- не виконано замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
- не виконано з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в усих приміщеннях зі складанням відповідних актів;
- біля місця розташування пожежних гідрантів не встановлений покажчик (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на них літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);
- для контролю працездатності мережі системи зовнішнього протипожежного водопроводу власником мережі водопостачання або іншою відповідальною особою, визначеною у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства не проводиться 1 раз на рік випробування на тиск та витрату води з оформленням акта;
- пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними;
- на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказані після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно- рятувальних підрозділів;
- пожежні кран-комплекти не підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
- допускається проведення реконструкції, технічного переоснащення та капітального ремонту приміщень будівлі без проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку;
- під час експлуатації об`єкту допускається знижування рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме допускається влаштування приміщень на шляхах евакуації других евакуаційних виходів;
- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів;
- приміщення не доукомплектовані первинними засобами пожежогасіння (сертифікованими в Україні вогнегасниками) згідно норм належності;
- територія підприємства, а також будівлі, споруди і приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019;
- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не установлені вказівні знаки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019;
- приміщення електрощитової (будівля котельні) не відділена від інших приміщень протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості п. 6.4, Табл. 2,3, п. 6.31 ДБН В.1.1-7:2016;
- не забезпечено вільне відкривання зовнішнього евакуаційного виходу з середини без ключа на 2-му поверсі будівлі п. 7.2.10 ДБН В.1.1-7:2016;
- сходові клітки, внутрішні відкриті сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням;
- на об`єкті на видимих місцях не вивішені плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі;
- не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії;
- не проведено ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки;
- з метою встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення надзвичайної ситуації, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта суб`єкта господарської діяльності з подальшим узгодженням її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області;
- не забезпечено працівників об`єкта засобами індивідуального захисту. Обсяги забезпечення засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, визначаються суб`єктом господарювання за погодженням з територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій;
- керівники та посадові особи діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку. Згідно ПКМУ від 23.10.2013 р. № 819. Керівники суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх заступники, функціональні обов`язки яких пов`язані із забезпеченням цивільного захисту у перший рік призначення на посаду і в подальшому один раз на три роки проходять функціональне навчання з питань цивільного захисту;
- об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту не проводяться.
Вказаний акт перевірки направлений ТОВ "Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК" за адресою його місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців відповідача, що підтверджується копією накладної.
За результатами проведеної перевірки ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області звернулось до суду з цією позовною заявою про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, будівель та споруд до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (частина 1 статті 47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з частинами 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
За приписами ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 №661) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
При цьому, згідно з частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
Пунктом 7 статті 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» , підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно-пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
За оцінкою суду, наявність порушень підтверджено актом перевірки, матеріалами справи та не спростовано відповідачем, а заявлені позивачем позовні вимоги відповідають основним засадам дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілям, на досягнення яких вони спрямовані, оскільки заявлені в інтересах людей, що знаходяться (перебувають) у такому об`єкті, для забезпечення їх життю і здоров`ю та уникненню можливих несприятливих наслідків.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, з огляду на таке.
Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність покажчиків пожежних гідрантів (пожежних водойм) призводить до унеможливлення оперативного використання протипожежного водопостачання, гасіння пожежі, допускає збільшення часу розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Не відповідність технічного стану пожежних кранів та гідрантів, водойм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність приладів для самозачинення дверей створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні вимог до евакуаційних виходів, а саме не виконання їх на легковідчиняємих запорах з середини, унеможливить їх використання як евакуаційного заходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння.
Відсутність або не відповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки не дозволяє початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості без погодження з органами ДСНС України у Дніпропетровській області.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур),та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм (національних стандартів) призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
При влаштуванні приміщень на шляхах евакуації може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, у тому числі малолітніх/неповнолітніх дітей.
Під час судового розгляду справи, судом встановлено, та матеріалами справи підтверджено, що виявленні перевіркою порушення не усунуті.
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
За наведених обставин, подальша експлуатація об`єкту відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При цьому, ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» не надавалось жодних зауважень або заперечень до проведених заходів щодо позапланової перевірки та складених за її результатами акту ні до суду, ні до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Станом на час розгляду справи, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 01.10.2021 р. №225.
Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи закладу до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Пожежа це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.
Така позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 20.06.2018 р. у справі №826/4267/16.
Відповідач обґрунтовує заперечення проти позову, зокрема, посиланням на не отримання акта перевірки.
З приводу цього посилання, суд зазначає, що воно не може слугувати підставою відмови у позові та не застосування заходів реагування, за встановлених обставин порушення протипожежної безпеки, з огляду на таке.
Суд зазначає, що, як вбачається з акта, перевірка здійснювалась у присутності головного інженера ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» Коряка А.П.
У судовому засіданні представник відповідача не заперечував проти вказаного факту, однак зазначав, що в акті перевірки відсутній підпис представника підприємства про отримання акта, або відомості про відмову підписати акт.
Як вбачається із повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 20.08.2021 р. № 390, перевірку ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» призначено провести у період з 20.09.2021 р. по 01.10.2021 р.
Проте, як пояснив представник позивача, представник підприємства не з`явився в останній день перевірки.
За таких обставин, суд вважає, що оскільки факту відмови представника ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» від підпису не було у зв`язку з його неявкою в останній день перевірки, тому контролюючий орган не мав підстав для складення акта про відмову від отримання акта перевірки, а тим більше контролюючий орган фізично не міг видати такий акт, оскільки у день його складення представник підприємства не з`явився. Відтак, єдиним можливим засобом повідомлення про зміст акта перевірки було направлення поштовим зв`язком, що і зробив контролюючий орган.
Суд звертає увагу на той факт, що ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» було відомо про перевірку, її предмет і час проведення, а його представнику забезпечено право участі у цій перевірці, яке він реалізував, однак його неявка у день складення акта перевірки унеможливила фізичне вручення акта перевірки не з вини контролюючого органа, а тому посилання на таке не вручення, за оцінкою суду, не може призводити до уникнення суб`єктом господарювання застосування заходів реагування, які належить застосувати за встановлених порушень пожежної безпеки.
Суд також враховує, що знаючи про період та предмет проведення перевірки, беручи у ній участь та не з`явившись в останній день перевірки, відповідач не поцікавився результатами перевірки.
Відтак, суд дійшов висновку про відсутність з боку контролюючого органу таких порушень, які б позбавили права підприємства на участь у перевірці, права надати докази, необхідні для встановлення її результатів.
У судовому засіданні, представник відповідача зазначив, що будівлі та споруди за адресою: вул. Сучкова, 66 у м. Новомосковську, не в повному обсязі перебувать у власності відповідача, частина приміщень була відокремлена у самостійні об`єкти нерухомого майна, власниками є фізичні особи та зупинення експлуатації будівель і споруд в повному обсязі призведе до порушення прав осіб, які не залучені до участі у справі.
Як встановлено, відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою вул. Сучкова, 66, м. Новомосковськ, Дніпропетровська обл., вбачається, що частина приміщень за цією адресою знаходиться у власності у інших суб`єктів господарювання.
Проте, суд зауважує, що як вбачається з акта перевірки перевірка за адресою вул. Сучкова, 66, м. Новомосковськ, Дніпропетровська обл. щодо питань території і будівель виключно ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК».
Крім того, позов сформульований таким чином, що ставиться питання про застосування заходів реагування не стосовно усього майна за адресою вул. Сучкова, 66, м. Новомосковськ, Дніпропетровська обл., а будівель і споруд виключно ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК».
Відповідно, судове рішення за наслідками розгляду цього позову стосується виключно будівель та споруд ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК».
Тобто, не зважаючи на те, що суб`єкти господарювання розташовані в межах однієї будівлі з відповідачем, чи за однією поштовою адресою, питання щодо застосування заходів реагування у цій справі стосується виключно майна ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК», що належить їм на праві власності.
Таким чином, доводи представника відповідача, як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог судом не приймаються, оскільки захід реагування, який застосовується до ТОВ «Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДПСК» стосується лише майна відповідача, і ніяким чином не буде стосуватися майна інших суб`єктів господарювання.
Також, суд не визнає обґрунтованими твердження відповідача про необхідність спеціальних знань для вирішення цієї справи. Так, вказані доводи перевірялись судом при розгляді клопотання відповідача про призначення пожежно-технічної експертизи.
Суд виходить з того, що позаплановий захід щодо дотримання ТОВ "Відділення проектування і реконструкції споруд та будівель ДИСК" пожежної безпеки проведено Головним управлінням Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, про що складено акт від 01.10.2021 р. № 225.
При цьому, відповідач не повідомив інформації, яка б свідчила про наявність обґрунтованих сумнівів висновків, наведених в акті від 01.10.2021 р. № 225.
Суд також враховує, що даних чи інформації, що відповідач вживав чи вживає заходів щодо усунення порушень, визначених в акті перевірки від 01.10.2021 р. № 225, у суду немає та відповідачем не повідомлено.
У судовому засіданні на запитання суду представниця відповідача ні підтвердила, ні спростувала, що порушення усунуті, або в процесі усунення. Натомість зазначила, що наявність чи відсутність таких порушень необхідно з`ясувати, тому було заявлено клопотання про призначення експертизи. Також, представниця відповідача пояснила, що їй не було відомо про можливість ТОВ самостійно звернутись до суб`єкта державного контролю з метою проведення повторної перевірки.
Таким чином, наявність порушень правил пожежної безпеки підтверджень актом перевірки, відомості, які б вказували на правильність його висновків у справі відсутні, відповідачем не надані, а тому відсутня необхідність призначення експертизи у цій справі.
Відповідно до ч.1 ст.372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з ч.3 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами ст.70 Кодексу цивільного захисту України та ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкту, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 КАС України витрати на сплату судового збору покладаються на позивача та не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст.241-246, 257-262 КАС України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Повний текст рішення складено 21.09.2022 р.

Суддя А.В. Савченко