Справа № 640/14397/22
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2022-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

21 вересня 2022 року м. Київ № 640/14397/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Головного управління ДПС у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС
до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)
про визнання протиправною та скасування постанов,-
В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС (03151, м. Київ, вул. Сятослава Хороброго, 5-а, код ЄДР: 44096797) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (03056, м. Київ, вул. Виборзька, 32, код ЄДР: 43315602), в якому просить суд:

1) визнати протиправною та скасувати. постанову відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) від 10.08.2022 ВП № 69592830 про стягнення виконавчого збору у розмірі 26 000 грн.;

2) визнати протиправною та скасувати постанову відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) від 10.08.2022 ВП № 69592830 про стягнення витрат виконавчого провадження у розмірі 300,00 грн.

Підставою для звернення до суду з даним позовом, на думку позивача, є протиправність оскаржуваних постанов, оскільки такі постанови прийняті без урахування всіх обставин.

Ухвалою судді від 06.09.2022 позовну заяву залишено без руху як таку, що подана без додержання вимог, встановлених КАС України, та встановлено строк протягом 10 днів з вручення ухвали для їх усунення шляхом надання суду:

1) заяви/уточнення (відповідно до кількості учасників справи) із визначенням належного відповідача та доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи та із зазначенням відомостей представника позивача, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, у тому числі реєстраційного номеру облікової платника податків - представника позивача.

2) оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у розмірі 2481,00 грн.;

3) оригіналу або належним чином засвідчених копій доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача (питання засвідчення копій), а саме: супровідного листа від 18.08.2022 № 17245, постанови від 10.08.2022 про відкриття виконавчого провадження, супровідного листа від 10.08.2022 № 17252, постанови від 10.08.2022 про стягнення виконавчого збору, супровідного листа від 10.08.2022 № 17247 та постанови від 10.08.2022 про стягнення з боржника витрат виконавчого провадження, а також реєстру.

Вказана ухвала була доставлена 08.09.2022 на адресу електронної пошти позивача, а саме: , з огляду на що та враховуючи положення ч.ч. 3, 6 ст. 251 КАС України, позивач вважається належним чином повідомленим про недоліки позовної заяви.

16.09.2022 канцелярією суду зареєстровано заяву представника позивача, в якій просить суд відстрочити сплату судового збору за подання даної позовної заяви по справі № 640/14397/22, а у випадку відмови у задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, просить продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви.

Вирішуючи станом на 21.09.2022 по суті вказане клопотання, суддя виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір» також встановлено перелік суб`єктів, які звільнені від сплати судового збору, серед яких органи Державної податкової служби відсутні.

Більш того, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, дія ст. 8 Закону України «Про судовий збір» також не розповсюджується на Державну податкову службу України та її територіальні органи щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

В той же час, суд звертає увагу на те, що органи Державної податкової служби є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктом, що реалізує свою владну компетенцію, а відсутність чи недостатність фінансування їх діяльності не може свідчити про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на плановий бюджетний період розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів. На суму власних надходжень і відповідних видатків, які здійснені згідно з тимчасовими кошторисами та не заплановані в розписі, оформляється довідка про зміни до кошторису в частині спеціального фонду.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суддя вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень тощо не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

Таким чином, клопотання податкового органу про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 26.01.2018 у справі № К/9901/854/17 та від 24.06.2019 у справі № 0940/1481/18 (№ К/9901/17085/19), від 11.05.2022 у справі № 640/16523/21)

Що ж стосується клопотання позивача про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви, то вказане клопотання також не підлягає задоволенню, оскільки заявником не надано суду жодних доказів, які б надали суду можливість пересвідчитись у неможливості виконання податковим органом ухвали суду від 06.09.2022 у строк, встановлений такою ухвалою, а також відсутні будь-які докази, які б надали суду уявлення щодо намагання податковим органом вчинити будь-які дії з виконання вимог ухвали суду від 06.09.2022 та намаганні усунути податковим органом недоліки позовної заяви.

Відтак, станом на час постановлення даної ухвали 21.09.2022, тобто з урахування строку поштового обігу, у КП «Діловодство спеціалізованого суду» не зареєстровано витребуваних судом документів на усунення недоліків позову, а також не надано суду доказів неможливості надання витребуваних судом документів. Відсутні також і докази того, що позивач намагався вчинити будь-які дії спрямовані на усунення недоліків позовної заяви, що свідчить про відсутність намірів у позивача виконати вимоги ухвали суду від 06.09.2022 про залишення позовної заяви без руху та усунути недоліки позовної заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи наведене та беручи до уваги те, що позивачем (адвокатом) не були виконані вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду із позовом в порядку, встановленому законом, тобто після виконання вимог щодо позовної заяви, визначених ст. 160 КАС України.

Керуючись ст. 160, 169, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1.Відмовити Головному управлінню ДПС у Київській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Відмовити Головному управлінню ДПС у Київській області у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

3. Позовну заяву повернути позивачу.

4. Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.

5. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

6. Примірник позовної заяви з доданими до неї документами залишити суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання.

Відповідно до ч. 7 ст. 169 КАС України ухвала може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Днем вручення процесуальних документів в електронній формі є день отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу особи (п. 2 ч. 6 ст. 251 КАСУ), якою є (п. 5.8. Положення про ЄСІТС від 17 серпня 2021 року N 1845/0/15-21): сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів або адреса електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (п. 111 «Перехідні положення»).

Суддя О.А. Кармазін