Справа № 440/5653/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2022-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 вересня 2022 р. Справа № 440/5653/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021 по справі № 440/5653/21

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021 частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

02.08.2021 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Полтавській області подано апеляційну скаргу, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції Полтавського окружного адміністративного суду, тобто, в строки визначені КАС України.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 13.09.2020 року у задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду у Полтавській області про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021 року по справі № 440/5653/21 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 1362 грн. 00 коп. протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до п.1 ч.4 ст.169 та ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України питання про повернення апеляційної скарги буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021 року по справі № 440/5653/21 повернуто скаржнику, оскільки, на момент постановлення ухвали про повернення відповідачем не були виконані вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13.09.2021 року.

29.12.2021 Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області повторно подало апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якої вказано, що ухвала Другого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 року якою апеляційну скаргу повернуто скаржнику надійшла на адресу Управління 23.12.2021 року. Вказано, що оскільки, КАС України зазначає, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленого законом (ч.8 ст.169 КАС України), з метою повного захисту своїх інтересів Управлінням повторно подається апеляційна скарга на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2022 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом направлення до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021 року з зазначенням інших обставин поважності причин пропуску строку на подання апеляційної скарги та обґрунтованих підстав для його поновлення, квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору в розмірі - 1 362,00 грн.

Також скаржнику роз`яснено наслідки невиконання вимог ухвали суду, передбачені ст. 169, 299 КАС України.

На виконання вимог ухвали суду Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області подало клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги в якому скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та прийняти апеляційну скаргу до розгляду.

В обґрунтування вимог заявленого клопотання скаржник посилається на те, що ухвала Другого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 про повернення первинної апеляційної скарги надійшла до Управління 23.12.2021 року та до цієї дати жодних ухвал суду апеляційної інстанції на адресу Управління не надходило, у зв`язку з чим Управління було позбавлене можливості захистити в апеляційному порядку свої права та інтереси.

Колегія суддів зазначає, що вказаним доводам скаржника судом вже було надано оцінку та наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження було визнано неповажними в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2022. Жодних інших обставин, відмінних від тих, на які скаржник посилався у попередній заяві про поновлення строку, у поданому клопотанні на виконання вимог ухвали суду не зазначено.

Так, положенням частини 6 статті 18 КАС України встановлено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Відповідно до частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з частинами 7, 8, 10 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - «ЄСІТС»).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 3 жовтня 2017 року №2147-VIII (далі - «Закон») підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті "Голос України" від 4 вересня 2021 року №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Отже, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Відтак з початком функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС відповідно до вимог процесуального законодавства (пункту 6 статті 18 КАС України) адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Пунктом 42 частини 2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

За правилами частини 5 статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно з пунктом 2 частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Так, судом встановлено, що відповідно до довідки про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, копію ухвали від 26.10.2022 року про повернення апеляційної скарги, доставлено до електронного кабінету Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області 29.10.2021 року о 16:28 год., що в свою чергу свідчить про те, що датою вручення вказаної ухвали є 01.11.2021 року.

Отже, твердження скаржника про те, що копію зазначеної ухвали отримано Управлінням 23.12.2021 спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. В свою чергу відповідачем, на виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху від 07.02.2022, не наведено обґрунтованих причин подання вторинної апеляційної скарги майже через два місяці з моменту отримання копії ухвали про повернення первинної апеляційної скарги, що надійшла через Електронний суд.

Крім того, заява про поновлення строку на апеляційне оскарження не містить обґрунтувань, які б вказували на причини, у зв`язку з чим апелянт не виконав вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13.09.2021 року про залишення апеляційної скарги без руху, про що також було зазначено судом в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху від 07.02.2022.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Стаття 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Процесуальним законом чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання процесуальних строків, а також належного оформлення апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення у справі Шульга проти України).

Таким чином, скаржник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06.10.2015 суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.05.2008 року «Надточій проти України», принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип "res judicata", особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Аналіз наведеного законодавства дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями можуть скористатися правом їх оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк. При цьому усі учасники судового процесу рівні перед законом і судом.

Колегія суддів враховує, що право на повторне звернення з апеляційною скаргою після її повернення не є абсолютним й окрім його реалізації без зайвих зволікань, скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої апеляційної скарги відбулося з причин, які об`єктивно не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.

Та обставина, що повернення апеляційної скарги не позбавляє повторного звернення до апеляційного суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього.

Вказані висновки відповідають постановам Верховного Суду від 14 лютого 2019 року справа №826/15730/17, від 19 березня 2019 року справа №592/10745/17, від 11 липня 2019 року справа №341/367/18, від 10 лютого 2022 року справа №620/5831/20.

Натомість, відповідачем не наведено обставин в обґрунтування неможливості реалізації права на повторне звернення з апеляційною скаргою після отримання копії ухвали про повернення апеляційної скарги, поданої вперше (01.11.2021), раніше ніж 29.12.2021, тобто майже через 2 місяці після отримання останньої. Доказів поважності причин пропуску цього строку в період з дня отримання копії ухвали про повернення апеляційної скарги, поданої вперше, по дату повторної подачі апеляційної скарги скаржником на виконання вимог ухвали суду не надано.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що звернення до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків, встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, враховуючи обставини справи, відсутні підстави вважати, що скаржником пропущено строк з поважних причин, оскільки такі не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дії.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, до поданої з пропуском строку апеляційної скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має й інші недоліки, і ці недоліки апеляційної скарги не усунуто, зокрема й не подано клопотання із зазначенням інших причин для поновлення пропущеного строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Отже, беручи до уваги пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та відсутність належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.07.2021по справі № 440/5653/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова В.Б. Русанова