Справа № 520/14783/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2022-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 вересня 2022 р. Справа № 520/14783/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Головного управління ДПС у Харківській області клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 по справі № 520/14783/21

за позовом Селянського (фермерського) господарства "Бара"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 задоволено адміністративний позов Селянського (фермерського) господарства "Бара" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Головним управлінням ДПС у Харківській області подано апеляційну скаргу. Одночасно, в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого вказано, що копію рішення отримано Головним управлінням ДПС у Харківській області поштою 19.10.2021 року, а отже є підстави для поновлення строку на подання апеляційної скарги на підставі п.2 ч.2 ст.295 КАС України.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.01.2022 визнано неповажними наведені Головним управлінням ДПС у Харківській області підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом направлення до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку та квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору в розмірі - 3 405,00 грн.

Також скаржнику роз`яснено наслідки невиконання вимог ухвали суду, передбачені ст. 169, 299 КАС України.

У подальшому встановлений судом строк для усунення недоліків апеляційної скарги продовжувався за клопотаннями Головного управління ДПС у Харківській області ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 17.02.2022, від 21 червня 2022 року, від 20 липня 2022 року .

29.07.2022 через систему "Електронний суд" до суду від Головного управління ДПС у Харківській області надійшло клопотання про продовження процесуального строку.

В обґрунтування заявленого клопотання скаржник посилається на те, що у зв`язку з обмеженою кількістю працівників неможливо виконувати усі покладені функції які виконувались до впровадження воєнного стану. Вказує, що у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні наказом ДПС України від 28.03.2022 року № 173 «Про забезпечення безперервної роботи органів ДПС» функції територіальних органів, в яких запроваджено простій виконуються територіальними підрозділами, в яких простою немає. З метою збереження життя та здоров`я працівників ДПС України та її територіальних органів наказом Державної податкової служби України від 24.02.2022 року № 243-0 «Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органах» встановлено простій у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органах. Також зазначає, що у зв`язку із військовим вторгненням Російської Федерації та запровадженням воєнного стану на території України, Постановами Кабінету Міністрів України від 10.03.2022 № 245 "Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету" та від 01.04.2022 № 401 "Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету" вирішено скоротити видатки загального фонду Державного бюджету України на 2022 рік, передбачені головним розпорядникам коштів державного бюджету за програмами згідно з додатком, та збільшити обсяг видатків за програмою 3511030 "Резервний фонд" на суму 50 863 945,8 тис. гривень та 73 324 506,8 тис. гривень відповідно. Стверджує, що внаслідок впровадження воєнного стану, на рахунку за КВЕК 2800 (за яким здійснюються видатки для сплати судового збору) в умовах воєнного стану не здійснюється фінансування (п. 18, 19 Порядку) та посилається на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022р. № 2024/02.0-7.1. Зауважує, що з цих підстав контролюючий орган об`єктивно позбавлений можливості виконати умови ухвали суду.

До клопотання додає наказ ГУ ДПС в Харківській області № 15-о/вс від 15.04.2022р. "Про встановлення простою та запровадження дистанційної роботи в ГУ ДПС в Харківській області".

Дослідивши вказане клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з ч. 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до ч. 2,6 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Отже, законодавством регламентовано право суду продовжити встановлений ним процесуальний строк.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб. В подальшому строк дії воєнного стану був продовжений відповідно до Указів Президента України від 14.03.2022 року № 133/2022, від 18.04.2022 року № 259/2022, від 17.06.2022 року №3 41/2022.

Харківська міська територіальна громада входить до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75 (зі змінами).

Стосовно посилання скаржника на наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 15.04.2022 № 15-о/ВС, яким запроваджено простій у роботі структурних підрозділів підпорядкованого територіального органу, суд зазначає, що одночасно зазначеним наказом запроваджено дистанційну роботу працівників поза межами адміністративних будівель ГУ ДПС у Харківській області, а також дозволено поєднання виконання дистанційної роботи з виконанням роботи на робочому місці в адміністративних будівлях ГУДПС у Харківській області, за їхньою попередньою згодою за погодженням з керівником, для працівників, зазначених у Додатку 1 до наказу, отже вказані доводи не свідчать про відсутність можливостей виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Варто зазначити, що посилання скаржника на внутрішні організаційні процеси у роботі ГУ ДПС у Харківській області під час воєнного стану, без зазначення конкретних обставин, які вплинули на можливість виконання ухвали суду та усунення недоліків апеляційної скарги, та без надання відповідних доказів, не можуть бути прийняті судом до уваги та слугувати підставою для задоволення клопотання відповідача.

Колегія суддів зазначає, що станом на 21.09.2022 жодних заяв та клопотань, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, Головним управлінням ДПС у Харківській області до суду не надано.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що з наведених скаржником обставин не вбачається наявність об`єктивних перешкод для подання до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у строк встановлений ухвалами суду апеляційної інстанції. Також скаржник не наводить обставин задля з`ясування яких йому необхідний час тривалістю не менше ніж 60 днів, що значно перевищує строк встановлений судом та передбачений чинним процесуальним законодавством для усунення недоліків апеляційної скарги.

Стосовно посилання скаржника на відсутність коштів для сплати судового збору, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81) 7: В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати (підпункт 12 пункту D).

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу щодо одночасного надання документа про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 №3674-VІ Про судовий збір.

Згідно з положеннями Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI органам податкової служби не надано пільг щодо сплати судового збору.

Органи податкової служби є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 Інші поточні платежі, розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 №228, зазначено, що під час складання на плановий бюджетний період розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів. На суму власних надходжень і відповідних видатків, які здійснені згідно з тимчасовими кошторисами та не заплановані в розписі, оформляється довідка про зміни до кошторису в частині спеціального фонду.

Отже, особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

У свою чергу, до клопотання скаржник не надає жодних доказів, які б підтверджували як фінансову неможливість скаржника сплатити судовий збір, так і вчинення всіх залежних від ГУ ДПС заходів задля його сплати (зокрема, вжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень). Також заявник не доводить того, що протягом нового строку судовий збір ним буде сплачено, тобто відсутні належні обґрунтування підстав для продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги у цій справі.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6, 7 ч. 5 цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, п. 2 ч. 3 ст. 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває ст. 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у ст. 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Таким чином, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Суд вказує, що судом апеляційної інстанції було забезпечено відповідачу можливість подати обґрунтовану заяву про поновлення строку для подання апеляційної скарги, сплатити судовий збір та реалізувати право на апеляційне оскарження, шляхом залишення апеляційної скарги без руху та неодноразовим продовженням строку для усунення недоліків, тобто у скаржника було достатньо часу для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, а тому вищенаведені у клопотанні обставини не можуть бути підставою для систематичного продовження строку на усунення недоліків, які стали підставою для залишення апеляційної скарги без руху. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що клопотання скаржника про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

На момент постановлення ухвали, скаржником не надано доказів усунення недоліків апеляційної скарги.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, до поданої з пропуском строку апеляційної скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має й інші недоліки, і ці недоліки апеляційної скарги не усунуто, зокрема й не подано клопотання із зазначенням інших причин для поновлення пропущеного строку, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.

Отже, беручи до уваги пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, відсутність належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись ст. 118, ч. 2 ст. 121, 169, 296, 298, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 по справі № 520/14783/21 за позовом Селянського (фермерського) господарства "Бара" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова В.Б. Русанова