Справа № 360/1716/22
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2022-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 вересня 2022 року Справа № 360/1716/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у порядку письмового провадження заяву Головного управління Національної поліції в Луганській області про залишення позову без розгляду у справі № 360/1716/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області, в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Щастинського РВП ГУНП в Луганській області № 27 від 23.06.2022 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Ухвалою суду від 08.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

20.09.2022 від Головного управління Національної поліції в Луганській області надійшла заява про залишення позову без розгляду. В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, доповнено розділом V згідно із Законом України № 2123-IX від 15.03.2022 «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану».

Статтею 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану.

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

01.07.2022 ОСОБА_1 під особистий підпис було ознайомлено з наказом Щастинського РВП ГУНП в Луганській області від 23.06.2022 № 27 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» у вигляді «суворої догани».

З позовною заявою про скасування наказу Щастинського РВП ГУНП в Луганській області від 23.06.2022 № 27 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1 звернулась до суду лише 17.08.2022, тобто через півтора місяця з дня ознайомлення з наказом. Відтак, позивачем пропущений п`ятнадцятиденний строк звернення до суду, визначений частиною 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі викладеного відповідач просив залишити позов без розгляду.

Розглядаючи вказану заяву про залишення позову без розгляду, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», внесено зміни, зокрема, до Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, а саме доповнено Дисциплінарний статут Національної поліції України розділом V.

Статтею 31 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану.

Абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 14.03.2022 №7168, продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб.

Також, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022, продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Суд зазначає, що за загальним правилом, норми права мають забезпечувати однозначні орієнтири правомірності поведінки як суб`єктів приватного, так і публічного права, а також не повинні суперечити одна одній та мають взаємно узгоджуватись.

При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для даної справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (пункт 69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії», заява № 7888/03, пункт 15 рішення у справі «Баранкевич проти Росії», заява № 10519/03).

З аналізу наведених норм, враховуючи введення воєнного стану на момент виникнення спірних правовідносин, спеціальною нормою, яка встановлює строк оскарження спірного наказу є стаття 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, тобто застосовується 15 денний строк.

01.07.2022 ОСОБА_1 під особистий підпис було ознайомлено з наказом Щастинського РВП ГУНП в Луганській області від 23.06.2022 № 27 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким останній оголошено сувору догану, що підтверджується його копією, наданою відповідачем.

При цьому, позивач звернулась до суду з даним позовом 17.08.2022, тобто з порушенням встановленого законом строку на оскарження дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, в обґрунтування поважності причин пропуску вказаного строку, позивач у відповіді на відзив (щодо строку звернення до суду) посилається на запровадження на території України воєнного стану, а також на те, що вона на постійній основі була задіяна до несення служби як поліцейська.

Щодо вказаних обставин, суд зазначає, що введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків. Тобто, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку.

Разом з тим, згідно з статтею 8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як вбачається з рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Іліан проти Туреччини», правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі «Bellet v. France» Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто, Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Слід зазначити, що інститут строку давності, необхідно використовувати з урахуванням конкретних обставин справи, так щоб він не перешкоджав наявним у позивача засобами захисту своїх прав. Обмеження права на звернення до суду повинно бути пропорційно меті правової визначеності, у іншому випадку це буде порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини в частині права на справедливий судовий розгляд (рішення Європейського суду з прав людини по справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11).

Суд зазначає, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком.

Також суд зауважує, що ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При вирішенні питання щодо строку звернення до суду у даній справі, суд також враховує, що вирішення даної справи має значення для позивача, для її прав та інтересів, а тому з урахуванням принципу пропорційності, суд вважає, що в даному випадку, обмеження права позивача на звернення до суду буде не пропорційним меті правової визначеності, що призведе до порушення її права на справедливий судовий розгляд.

Крім того, враховуючи обставини справи та ситуацію, що склалася в Україні, на думку суду, позивач не допустила явно необ`єктивного зволікання з поданням позовної заяви.

Таким чином, з метою дотримання права позивача на вільний доступ до правосуддя та справедливий судовий розгляд, суд вважає причини пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою поважними.

З урахування викладеного, заява Головного управління Національної поліції в Луганській області про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає.

Керуючись статтею 5, 122, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Головного управління Національної поліції в Луганській області про залишення позову без розгляду у справі № 360/1716/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М. Качанок