Справа № 160/14298/22
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 вересня 2022 року Справа №160/14298/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

15.09.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови у проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 1 квітня 2019 року, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД 93878 від 15.09.2021, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, у розмірі 90% грошового забезпечення, зазначеного у довідці;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 1 квітня 2019 року, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД 93878 від 15.09.2021, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, у розмірі 90% грошового забезпечення, зазначеного у довідці, з урахуванням раніше виплачених сум.

Згідно з положеннями частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу, що серед іншого позивач просить суд «визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови у проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 1 квітня 2019 року, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД 93878 від 15.09.2021, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, у розмірі 90% грошового забезпечення, зазначеного у довідці».

В той же час, суд акцентує увагу, що в тексті позовної заяви, зокрема, вказано таке:

- «Виконуючи рішення суду, пенсійний орган здійснив перерахунок пенсії з 01.04.2019, але в розмірі 70% від грошового забезпечення, зазначеного у новій довідці № ФД 93878 від 15.09.2021. хоча до перерахунку розмір пенсії становив 90%, про що зазначено вище. Листом №27762-22803/3-01/8-0400/22 від 13.09.2022 Головне управління ПФУ в Дніпропетровській області повідомило, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.01.2022 у справі № 160/20861/21 пенсійний орган не було зобов`язано перерахувати пенсію виходячи з розміру 90% відповідних сум грошового забезпечення, і тому мені проведено перерахунок пенсії за умовами статті 13 Закону № 2262, якими максимальний розмір призначених пенсій за вислугу років обмежується 70% відповідних сум грошового забезпечення і десятьма прожитковими мінімумами для осіб, що втратили працездатність»;

- «Я вважаю, що відмова Головного управління ПФУ в Дніпропетровській області провести перерахунок та виплату пенсії, на підставі наданої ним довідки № ФД 93878 від 15.09.2021 виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 90% від зазначеної в довідці суми грошового забезпечення є незаконною…»;

- «… я вважаю зменшення максимального розміру призначеної пенсії за вислугу років з 90% до 70% відповідних сум грошового забезпечення незаконним та таким, що не відповідає нормам чинного законодавства».

При цьому, суд звертає увагу, що вимог щодо скарження дій Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення з 1 квітня 2019 року розміру призначеної ОСОБА_1 пенсії за вислугу років з 90% до 70% відповідних сум грошового забезпечення прохальна позову не містить.

Водночас, з наданої до матеріалів позовної заяви в якості додатку копії листа відповідача від 13.09.2022 №27762-22803/З-01/8-0400/22 вбачається, що на виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду віл 27 січня 2022 року у справі № 160/20861/21 позивачу проведено перерахунок пенсії з 01.04.2019 в розмірі 70% від грошового забезпечення 20387,00 гри, яке зазначено у довідці від 15.09.2021 за № ФД 93878, яка надана Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України, з урахуванням проведених виплат. Доплата пенсії на виконання рішення суду за період з 01.04.2019 по 31.08.2022 складає 253802,00 грн. Одночасно відповідачем повідомлено, що рішенням суду від 27 січня 2022 року у справі №160/20861/21 не зобов`язано органи Пенсійного фонду України перерахувати пенсію виходячи і розміру 90% від грошового забезпечення, тому позивачеві проведено перерахунок пенси за умовами статті 13 Закону № 2262, якими максимальний розмір призначених пенсій за вислугу років обмежується 70% відповідник сум грошового забезпечення незалежно від дати звільнення особи зі служби.

Інших доказів на підтвердження того, що відповідачем було відмовлено позивачу у «проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 1 квітня 2019 року, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД 93878 від 15.09.2021, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки» до суду не надано.

Тобто, суд не може дійти висновку чи ОСОБА_1 заявляє позовну вимогу про «визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови у проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 1 квітня 2019 року, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення № ФД 93878 від 15.09.2021, виданої Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки», яка вже була вирішена судом у справі №160/20861/21, або позивач не погоджується виключно із діями відповідача щодо зменшення розміру призначеної ОСОБА_1 пенсії за вислугу років до 70% відповідних сум грошового забезпечення з 1 квітня 2019 року при проведенні перерахунку на підставі рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду віл 27 січня 2022 року у справі № 160/20861/21.

Суд також зауважує, що за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, відповідно до частин 1 та 2 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

В порушення наведених норм до матеріалів адміністративного позову також не було копії довідки від 15.09.2021 за № ФД 93878, яка надана Дніпропетровським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України. Проте, клопотання про її витребування у відповідача або у іншої особи, яка має відповідний доказ, у відповідності вимог статті 80 КАС України.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу у справі.

Окрім того, суд вважає за зобов`язати позивача надати до суду докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу у справі;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 172, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу що, відповідно до абзацу 2 частини 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно