Справа № 289/1632/22
Суддя: Мельник О. В.
Дата ухвалення: 2022-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №289/1632/22
Номер провадження 2-а/289/18/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2022 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Мельник О.В., розглянувши матеріали позовної заяви в порядку адміністративного судочинства за позовом ОСОБА_1 (місце реєстрації/місце проживання: АДРЕСА_1 ), до відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області (місце реєстрації/місце проживання: АДРЕСА_2 ) та поліцейського СРПП ВП №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області Хилі Є.О. про скасування постанови по справі про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

16.09.2022 року позивач звернувся до Радомишльського районного суду Житомирської області із вищевказаною позовною заявою.

Згідно з ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу, чи не має інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Оскаржувана постанова винесена 31.07.2021 року, однак позовна заява щодо оскарження рішення подана до суду позивачем через 45 днів після її винесення.

В позовній заяві міститься клопотання про поновлення строків на оскарження.

У відповідності до ч.1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Обставини, які вказують на поважність причин пропуску строків звернення, повинні бути доведеними та підтвердженими належними доказами, що підтверджують неможливість звернення до суду у встановлений законом строк. Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо звернення до суду у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до адміністративного суду з поважних причин.

При цьому у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що у разі якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип resjudicata (принцип юридичної визначеності).

Відповідно до ст.. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Підставою, як на поважність поновлення строку, позивач вказує на те, що він отримав копію постанови 08.09.2022 року.

Зі змісту адміністративного позову та доданих матеріалів вбачається, що позивач був обізнаний про те, що відносно нього 31.07.2022 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Зі змісту постанови долученої до позовної заяви також вбачається, що копію постанови позивач відмовився отримувати у день її винесення, у зв`язку із чим копія постанови була надіслана рекомендованим листом № 5754 від 02.08.2022 року. Доказів, отримання копії постанови 08.09.2022 року позивачем не надано.

Згідно правової позиції висловленої Великою Палатою Верховного Суду у справі № 520/2261/19 обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Доказів наявності труднощів пов`язаних із дійсними, істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду протягом 45 днів позивачем не надано.

Зазначена заявником в клопотанні про поновлення строків на оскарження підстава пропущення строку звернення до суду не підтверджена жодними доказами, а тому не визнається судом як поважна.

Також, згідно статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, які зокрема стосуються ст.183 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

З наведеної норми слідує, що суб`єктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, є відповідний орган в особі конкретної посадової особи.

Отже, начальники відділень, інспектори поліції при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції, а не від свого імені (Постанова ВС від 26.12.2019 року в справі №724/716/16а).

Крім того, за даними ЄДРПОУ відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області не є юридичною особою.

Таким чином, належним відповідачем у даній справі, щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення є юридична особа - Головне управління національної поліції у Житомирській області, яка не залучена заявником до справи.

На підставі викладеного та керую чись ст.ст. 123, 161, 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Визнати причину пропуску для поновлення строків на оскарження вказану позивачем ОСОБА_1 - не поважною.

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та поліцейського СРПП ВП №3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області Хилі Є.О. про скасування постанови по справі про накладення адміністративного стягнення- залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків не пізніше десяти днів, з дня отримання ним даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу, роз`яснивши, що у разі, якщо недоліки позовної заяви вказані судом, не будуть усунені у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися не поданою та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. В. Мельник