Справа № 620/17556/21
Суддя: Заяць О.В.
Дата ухвалення: 2022-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2022 року Чернігів Справа № 620/17556/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заяць О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області до Олександрівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівсько області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Корюківська міська рада, Відділ освіти, культури, молоді та спорту Корюківської міської ради про застосування заходів реагування,

У С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області звернулось до суду з позовом до Олександрівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівської області, у якому просить застосувати заходи реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи, будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи, будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи ОЛЕКСАНДРІЙСЬКОЇ ЗАГАЛЬНООСВІТНЬОЇ ШКОЛИ I-III СТУПЕНІВ КОРЮКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ за адресою: вул. Центральна, 116, с. Олександрівна, Корюківський район, Чернігівська область.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено, що в ході перевірки були виявлені порушення у сфері пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому підлягають усуненню.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду від 13.01.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.02.2022 задоволено заяву про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Залучено до участі у справі № 620/17556/21 в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1) Корюківську міську раду (вул. Бульварна, буд. 6, м. Корюківка, Чернігівська область, 15300, );

2) Відділ освіти, культури, молоді та спорту Корюківської міської ради (вул. Бульварна, буд. 6, м. Корюківка, Чернігівська область, 15300, ).

Представник Олександрівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівської області у відзиві на позов заперечував щодо позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні, з огляду на те, що перевірка була проведена з порушенням всіх процесуальних вимог, припису про усунення виявлених в ході перевірки порушень вимог законодавства на ім`я керівника навчального закладу надано не було, проведення перевірки здійснено без попередження, адже отримав посвідчення 27.10.2021, про що свідчить підпис та дата отримання. Також вказано, що директором навчального закладу було проведено заходи щодо усунення зауважень, зазначених у акті від 27.10.2021, а саме: П. 4 - евакуаційний вихід в будівлі корпусу 1 звільнено від захаращення; П. 5, 18, 28 - усі будівлі школи забезпечено первинними засобами пожежогасіння у відповідності до норм; П. 8, 20, 31 - в усіх будівлях школи електророзетки та вимикачі встановлені на негорючі основи, що виступають за габарити апарату не менш ніж на 0,01 м; П. 14 - у будівлі майстерні у коридорі опорядження стін виконано без використання матеріалів з невизначеними показниками щодо горючості та ін.;

П. 15-з вікон комп`ютерного класу демонтовано глухі грати;

П. 32 - димову трубу будівлі їдальні обладнано іскрогасником;

П. 34 - пожежний щит біля будівлі котельні забезпечено первинними засобами пожежогасіння згідно нормативних вимог.

Крім того, деякі порушення є неможливими до усунення з огляду на специфіку будівель школи. Також призупинення діяльності навчального закладу призведе до порушень ряду вимог Законів України «Про освіту» та «Про повну загальну середню освіту» та порушить право на отримання освіти.

У відповіді на відзив позивач заперечував щодо доводів відповідача та просив задовольнити позов, адже відповідачем не надано жодного належного доказу про фактичне усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Позивач зазначив, що Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не встановлено вимог стосовно необхідності повідомлення чи попередження про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Також позивачем вказано, що перевірка від 15.07.2021 не є предметом розгляду даної справи.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, а саме представник Відділу освіти, культури, молоді та спорту Корюківської міської ради надав до суду пояснення, в яких заперечував щодо позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні, зважаючи на те, що за результатами перевірки припис № 95 від 15.07.2021 не був вручений відповідачу, що в свою чергу унеможливило виконання вимог органу, що здійснював державний нагляд (контроль). Вказав, що позивач спочатку застосував захід реагування інший, ніж захід у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації будівлі (корпусу №1) загальноосвітньої школи, будівлі майстерні (корпус №2) загальноосвітньої школи, будівлю (їдальню) Олександрівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівської області, а саме склав припис, тим самим підтвердив відсутність підстав для застосування інших заходів реагування.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, а саме представник Корюківської міської ради надав до суду пояснення, в яких заперечував щодо позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні, з огляду на те, що порушення процедури проведення перевірки контролюючим органом нівелють її наслідки. Таким чином, порушення контролюючим органом вимог щодо проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Відповідач у запереченні на відповідь на відзив просив відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, підтримуючи позицію, викладену у відзиві на позов.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Олександрівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівської області (код ЄДРПОУ - 33201518) є юридичною особою, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області згідно абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі наказу від 22.10.2021 № 261 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 22.10.2021 № 1-298 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) Олександрівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівської області за адресою: вул. Центральна, 116, с. Олександрівна, Корюківський район, Чернігівська область.

За результатами перевірки складено акт щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.10.2021 № 276, яким встановлено порушення вимог законодавства України, зокрема, які створюють загрозу життю та/або здоров`я людей:

будівлю (корпус № 1 ) загальноосвітньої школи не захищено від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, чим порушено н. 1.21 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Блискавкозахист - сукупність заходів і технічних засобів для охорони будівель, споруд, обладнання та електричних пристроїв від дії блискавки. Прямий удар блискавки зумовлює миттєве нагрівання струмопровідних конструкцій до температури плавлення або навіть випару, вибуху чи розщеплення непровідних конструкцій, вибуху будинків і будівель. Відсутність пристроїв блискавкозахисту загрожує пожежній безпеці об`єкта. Пряме попадання блискавки но будівлі або вторинні її прояви загрожують виникненню пожежі внаслідок миттєвого нагрівання матеріалів та конструкцій, створюючи загрозу життю та/або здоров`ю людей;

будівлю (корпус № 1) загальноосвітньої школи не обладнано системою протипожежного захисту (системою керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху), чим порушено н. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, н. 5.1 табл. Б. і дод. Б ДБН 11.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Відсутність системи керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху не дає змоги вчасно сповістити людей, які перебувають у будівлі, про пожежу та небезпечні її фактори (полум`я, продукти горіння), що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів виконано не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, чим порушено п. 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. З`єднання жил проводів за допомогою скруток може призвести до короткого замикання електромережі. Короткі замикання здатні виникнути не тільки в проводах, а й в інших частинах електроустановок. У точці короткого замикання утворюється іскріння, яке в залежності від електричних параметрів даної мережі може досягати значних розмірів і викликати пожежу і руйнування електроустановок та інших споруд. Пожежну небезпеку представляють всілякі нещільні контакти, наприклад, в місцях приєднання проводів між собою. Нещільні контакти окислюються і створюють великий опір. Вони надмірно нагріваються і нерідко викликають запалення ізоляції проводів. Нещільні з`єднання можуть приводити ще і до іскріння, що також є можливою причиною виникнення пожеж. Швидке розповсюдження вогню, продуктів горіння та руйнація будівельних конструкцій будівлі створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої інколи один з евакуаційних виходів захаращений різними матеріалами, чим порушено н. 2.37 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні. Захаращення сторонніми предметами та матеріалами шляхів евакуації може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину, створюючи загрозу їх життю та здоров`ю;

будівлю (корпус № 1) загальноосвітньої школи не забезпечено первинними засобами пожежогасіння у відповідності до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15 січня 2018 року № 25, чим порушено пп. 3.6, 3.9 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Відсутність первинних засобів пожежогасіння не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я па ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації. Викладене вище створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю (корпус № 1) загальноосвітньої школи не обладнано системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації), чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.3 табл. А. І дод. А ДБН 13.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Відсутність системи пожежної сигналізації не дає змоги виявити пожежу на раниш стадії її розвитку. Це може призвести до швидкого розповсюдження вогню, продуктів горіння та руйнації будівельних конструкцій будівлі. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи коридори та проходи не забезпечені евакуаційним освітленням, чим порушено н. 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні. Евакуаційне освітлення - це освітлення, призначене для евакуації людей з приміщень при аварійному відключенні робочого освітлення. Розташовують евакуаційне освітлення у місцях, що небезпечні для проходу людей (коридори, сходові клітини, проходи). Його мета вказати на найближчі місця виходу з приміщення. Відсутність евакуаційного освітлення створює перешкоди під час евакуації людей, а тому створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи у приміщеннях навчальних класів та коридорі електророзетки та вимикачі встановлені на горючі основи, чим порушено н. 1.17 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Встановлення електричних вимикачів та розеток на горючих основах (конструкціях) може призвести до виникнення пожежі та безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

на евакуаційному виході з будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи улаштовано пандус з ухилом більше ніж 1:6, чим порушено п. 2.37 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.3.8 ДБН В. 1.1-7.2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Вимушеною евакуацією називають рух, який людина змушена здійснити аби покинути приміщення чи будівлю через виниклу небезпеку (пожежа, аварія тощо). Одним з етапів евакуації людей є рух людей з найбільш віддалених точок будівлі (приміщення) до евакуаційного виходу з нього. Найбільш небезпечним є рух но шляхах евакуації з приміщень з масовим перебуванням людей, оскільки в даному випадку вони знаходяться в безпосередній близькості до джерела небезпеки (полум`я, дим. продукти горіння). Шляхами евакуації служать холи, проходи, коридори, площадки, сходи, які ведуть до евакуаційного виходу та забезпечують безпечний і досить швидкий рух людей. Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи не захищено від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, чим порушено п. 1.21 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Блискавкозахист - сукупність заходів і технічних засобів для охорони будівель, споруд, обладнання та електричних пристроїв від дії блискавки. Прямий удар блискавки зумовлює миттєве нагрівання струмопровідпих конструкцій до температури плавлення або навіть випару, вибуху чи розщеплення непровідних конструкцій, вибуху будинків і будівель. Відсутність пристроїв блискавкозахисту загрожує пожежній безпеці об`єкта. Пряме попадання блискавки но будівлі або вторинні її прояви загрожують виникненню пожежі внаслідок миттєвого нагрівання матеріалів та конструкцій, створюючи загрозу життю та/або здоров`ю людей;

будівлю майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи не обладнано системою протипожежного захисту (системою керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху), чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, н. 5.1 табл. Б.1 дод. Б ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Відсутність системи керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху не дає змоги вчасно сповістити людей, які перебувають у будівлі, про пожежу та небезпечні її фактори (полум`я, продукти горіння), що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

дерев`яні елементи горищного покриття будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні. Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам, відсутність їх вогнезахисної обробки створює перешкоди під час гасіння пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню но ним. Все це сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі (полум`я та токсичні продукти горіння), що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

на шляхах евакуації з будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи висота у просвіті всіх евакуаційних виходів (дверей) менше ніж 2 м. чим порушено п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, н. 7.2.7 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи в коридорі опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з невизначеними показниками щодо горючості, займистості, димоутворювальної здатності та токсичності продуктів горіння, чим порушено п. 2.17 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні. Вимушеною евакуацією називають рух, який людина змушена здійснити аби докинути приміщення чи будівлю через виниклу небезпеку (пожежа, аварія тощо). Одним з етапів евакуації людей є рух людей з найбільш віддалених точок будівлі (приміщення) до евакуаційного виходу з нього. Найбільш небезпечним є рух но шляхах евакуації з приміщень з масовим перебуванням людей, оскільки в даному випадку вони знаходяться в безпосередній близькості до джерела небезпеки (полум`я, дим, продукти горіння). Вимушена евакуація призводить до збільшення щільності масових потоків та встановлення визначеного ритму руху по шляхах евакуації. Шляхами евакуації служать холи, проходи, коридори, площадки, сходи, які ведуть до евакуаційного виходу та забезпечують безпечний і досить швидкий рух людей Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню вогню та продуктів горіння. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи комп`ютерному класі грати на вікнах виконані такими, що не розкриваються, не розсуваються та не знімаються, чим порушено п. 2.16 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні. Як евакуаційні виходи можуть використовуватись дверні отвори, якщо вони ведуть з приміщень безпосередньо назовні, на сходовий майданчик з виходом назовні безпосередньо або через вестибюль, у прохід або коридор з безпосереднім виходом назовні або на сходову клітку. У разі потреби при вимушеній евакуації можуть використовуватися виходи, якими не користуються при звичайному русі, так звані запасні виходи (віконні прорізи). Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи не обладнано системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації), чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.3 табл. А.1 дод. А ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Відсутність системи пожежної сигналізації не дає змоги виявити пожежу на ранній стадії її розвитку. Це може призвести до швидкого розповсюдження вогню, продуктів горіння та руйнації будівельних конструкцій будівлі. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої ніколи коридори та проходи не забезпечені евакуаційним освітленням, чим порушено п. 2.3 1 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні. Евакуаційне освітлення - це освітлення, призначене для евакуації людей з приміщень при аварійному відключенні робочого освітлення. Розташовують евакуаційне освітлення у місцях, що небезпечні для проходу людей (коридори, сходові клітини, проходи). Його мста вказати па найближчі місця виходу з приміщення Відсутність евакуаційного освітлення створює перешкоди під час евакуації людей, а тому створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи не забезпечено первинними засобами пожежогасіння у відповідності до Правил експлуатації ні типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15 січня 2018 року № 25, чим порушено п.п. 3.6, 3.9 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Відсутність первинних засобів пожежогасіння не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі но будівельним конструкціям, їх руйнації. Викладене вище створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи на евакуаційному виході з приміщення трудового навчання улаштовано поріг висотою більше ніж 0,05 м, чим порушено н. 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.3.8 ДБН В. 1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Вимушеною евакуацією називають рух, який людина змушена здійснити аби покинути приміщення чи будівлю через виниклу небезпеку (пожежа, аварія тощо). Одним з етапів евакуації людей є рух людей з найбільш віддалених точок будівлі (приміщення) до евакуаційного виходу з нього. Найбільш небезпечним є рух но шляхах евакуації з приміщень з масовим перебуванням людей, оскільки в даному випадку вони знаходяться в безпосередній близькості до джерела небезпеки (полум`я, дим, продукти горіння). Шляхами евакуації служать холи, проходи, коридори, площадки, сходи, які ведуть до евакуаційного виходу та забезпечують безпечний і досить швидкий рух людей. Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи в приміщеннях навчальних класів, приміщенні для трудового навчання та коридорах електророзетки та вимикачі встановлені на горючих основах, чим порушено п. 1.17 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Встановлення електричних вимикачів та розеток на горючих основах (конструкціях) може призвести до виникнення пожежі та безперешкодного розповсюдження пожежі но будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої інколи у приміщенні трудового навчання та коридорі з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів виконано не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, чим порушено п. 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. З`єднання жил проводів за допомогою скруток може призвести до короткого замикання електромережі. Короткі замикання здатні виникнути не тільки в проводах, айв інших частинах електроустановок. У точці короткого замикання утворюється іскріння, яке в залежності від електричних параметрів даної мережі може досягати значних розмірів і викликати пожежу і руйнування електроустановок та інших споруд. Пожежне небезпеку представляють всілякі нещільні контакти, наприклад, в місцях приєднання проводів між собою. Нещільні контакти окислюються і створюють великий опір. Вони надмірно нагріваються і нерідко викликають запалення ізоляції проводів. Нещільні з`єднання можуть приводити ще і до іскріння, що також є можливою причиною виникнення пожеж. Швидке розповсюдження вогню, продуктів горіння та руйнація будівельних конструкцій будівлі створює загрозу життю та здоров`ю людей;

на шляхах евакуації з будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи на всіх евакуаційних виходах ширина у просвіті кожного з полотен двостулкових дверей менша ніж 0,8 м, чим порушено и. 2.23 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.2.7 ДБП В. 1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей;

з будівлі майстерні (корпус № 2) відсутній другий евакуаційний вихід, чим порушено пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ, п. 1.4 глави 1 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.2.4 ДБП В. 1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Вимушеною евакуацією називають рух, який людина змушена здійснити аби покинути приміщення чи будівлю через виниклу небезпеку (пожежа, аварія тощо). Найбільш небезпечним є рух но шляхах евакуації з приміщень з масовим перебуванням людей, оскільки в даному випадку вони знаходяться в безпосередній близькості до джерела небезпеки (полум`я, дим, продукти горіння). Вимушена евакуація призводить до збільшення щільності масових потоків та встановлення визначеного ритму руху по шляхах евакуації. Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей. Все не створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи не захищено від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, чим порушено п. 1.21 глави І розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Блискавкозахист сукупність заходів і технічних засобів для охорони будівель, споруд, обладнання та електричних пристроїв від дії блискавки. Прямий удар блискавки зумовлює миттєве нагрівання струмопровідних конструкцій до температури плавлення або навіть випару, вибуху чи розщеплення непровідних конструкцій, вибуху будинків і будівель. Відсутність пристроїв блискавкозахисту загрожує пожежній безпеці об`єкта. Пряме попадання блискавки но будівлі або вторинні її прояви загрожують виникненню пожежі внаслідок миттєвого нагрівання матеріалів та конструкцій, створюючи загрозу життю та/або здоров`ю людей;

будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи не обладнано системою протипожежного захисту (системою керування евакуюванням людей в частиш системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху), чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, її. 5.1 табл. Б. І дод. Б ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Відсутність системи керування евакуюванням людей в частині системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку руху не дає змоги вчасно сповістити людей, які перебувають у будівлі, про пожежу та небезпечні її фактори (полум`я, продукти горіння), що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи не обладнано системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації), чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.3 табл. А. 1 дод. А ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту". Відсутність системи пожежної сигналізації не дає змоги виявити пожежу на ранній стадії її розвитку. Це може призвести до швидкого розповсюдження вогню, продуктів горіння та руйнації будівельних конструкцій будівлі. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі (їдальня) загальноосвітньої школи коридори та проходи не забезпечені евакуаційним освітленням, чим порушено п. 2.3 1 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні. Евакуаційне освітлення - це освітлення, призначене для евакуації людей з приміщень при аварійному відключенні робочого освітлення. Розташовують евакуаційне освітлення у місцях,, що, небезпечні для проходу людей (коридори, сходові клітини, проходи). Його мета вказати на найближчі місця виходу з приміщення. Відсутність евакуаційного освітлення створює перешкоди під час евакуації людей, а тому створює загрозу життю та здоров`ю людей;

будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи не забезпечено первинними засобами пожежогасіння у відповідності до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15 січня 2018 року №25, чим порушено п.п. 3.6, 3.9 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Відсутність первинних засобів пожежогасіння не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації. Викладене вище створює загрозу життю та здоров`ю людей;

з будівлі (їдальня) загальноосвітньої школи відсутній другий евакуаційний вихід, чим порушено п. 2.23 глави 2 розділу III, п. 1.4 глави 1 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.2.4 ДБН В. 1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Вимушеною евакуацією називають рух, який людина змушена здійснити аби покинути приміщення чи будівлю через виниклу небезпеку (пожежа, аварія тощо). Найбільш небезпечним є рух по шляхах евакуації з приміщень з масовим перебуванням людей, оскільки в даному випадку вони знаходяться в безпосередній близькості до джерела небезпеки (полум`я, дим, продукти горіння). Вимушена евакуація призводить до збільшення щільності масових потоків та встановлення визначеного ритму руху по шляхах евакуації. Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей;

на шляхах евакуації з будівлі (їдальня) загальноосвітньої школи на всіх евакуаційних виходах ширина у просвіті кожного з полотен двостулкових дверей менша ніж 0,8 м, чим порушено ті. 2.23 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, п. 7.2.7 ДБН В. 1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва". Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей;

у будівлі (їдальня) загальноосвітньої школи електророзетки та вимикачі встановлені на горючих основах, чим порушено п. 1.17 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Встановлення електричних вимикачів та розеток на горючих основах (конструкціях) може призвести до виникнення пожежі та безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та здоров`ю людей;

димову трубу будівлі (їдальня) загальноосвітньої школи не обладнано іскрогасником, чим порушено п. 2.9 глави 2 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Для захисту будівель і споруд від пожежі встановлюється іскрогасник на димохід. Він виконується з металевої сітки, над якою монтується кришка - дефлектор. Основною функцією іскрогасника є підвищення пожежобезпеки опалювальної системи. Іскрогасник монтується на прямолінійний димохід, коли печі використовуються для прогріву приміщень і кімнат до високих температур. Тяга високої температури сприяє вильоту палаючих іскор з димаря. Іскрогасник є пристроєм, що надійно захищає будівлі від виникнення пожежі;

наявний пожежний щит біля будівлі котельні загальноосвітньої школи не забезпечений первинними засобами пожежогасіння згідно вимог нормативних документів, а саме: вогнегасниками - 3 шт., ящиком з піском 1 шт., протипожежним покривалом - 1 шт., баграми або ломами та гаками 2 шт., лопатами - 2 шт., сокирами - 2 шт., чим порушено п. 3.11 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Неукомплектованість пожежного щита первинними засобами пожежогасіння не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі но будівельним конструкціям, їх руйнації.

Позивач стверджує, що відповідачем не надано жодного доказу стосовно усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вважаючи, що продовжує існувати загроза життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності визначає Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI(далі - Кодекс №5403-VI).

У свою чергу статтею 55 Кодексу №5403-VI передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини 1 якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (частина 2 статті 55 Кодексу №5403-V).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»(далі - Закон №877-V).

Частиною 4 статті 4 Закону №877-V передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абзацом 1 частини 5статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною 7 статті 7 Закону №877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

У свою чергу частина 1 статті 67 Кодексу №5403-VI передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин 1, 2 статті 68 Кодексу № 5403-VI посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено у частині 1 статті 70 Кодексу №5403-VI підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу № 5403-VI повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином вищенаведеними положеннями законодавства визначено, що у разі встановлення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) застосовуються виключно за рішенням адміністративного суду, що свідчить про те, що позивач звернувся до суду у межах наданих йому повноважень та з дотриманням положень чинного законодавства України.

У той же час, станом на день ухвалення судом рішення у справі, відповідачем не надано до суду жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували усунення виявлених порушень вимог пожежної безпеки, що стали підставою для звернення ГУДСУНС у Чернігівській області до суду для застосування заходів реагування, як і доказів, що зазначені у акті перевірки порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Також матеріали справи не містять висновку позивача, що відповідач усунув зафіксовані в Акті перевірки порушення.

Суд зауважує, що відсутність доказів усунення відповідачем порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, свідчить про обґрунтованість необхідності застосування до відповідача заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі. Застосування такого заходу є цілком співрозмірним з характером порушень законодавства щодо забезпечення пожежної безпеки.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постанові від 23.12.2019 у справі № 804/8378/17 (провадження № К/9901/22095/19), висновки якого, в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Крім того, суд критично оцінює твердження відповідача та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача про порушення позивачем процесуальних питань щодо проведення перевірок, а саме порушено процедуру вручення повідомлень про проведення заходів нагляду (контролю) та порядок проведення позапланової перевірки, адже згідно наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області від 22 жовтня 2021 року № 261, з метою перевірки виконання припису щодо усунення порушень вимог законодавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу державного нагляду (контролю) позивачем 27 жовтня 2021 року було проведено позапланову перевірку. При цьому, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не встановлено вимог стосовно необхідності повідомлення чи попередження про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Суд вказує, що дані твердження відповідача та третіх осіб не спростовують позовних вимог про застосування заходів реагування.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 20 червня 2018 року (справа № 826/4267/16, адміністративне провадження № К/9901/12245/18) звертає увагу на таке поняття, як небезпечний чинник. Відповідно до пункту 26 статті 1 Кодексу цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 року № 5403-VI під небезпечним чинником розуміється складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини. За позицією суду, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та/або здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Також при прийнятті рішення суд враховує правову позицію Верховного Суду, зокрема у постанові від 28.02.2019 по справі № 810/2400/18.

Верховний Суд у п. 28 постанови від 10.10.2019 у справі № 320/5849/18 зазначив, що наявність порушення вимог протипожежної безпеки не вважається усунутим лише за умови розгляду можливості щодо такого усунення (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84899742).

Аналогічна правова позиція викладена в пунктах 33-35 постанови Верховного Суду від 17.10.2019 у справі № 826/7292/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР -84987953).

Суд звертає увагу на те, що згідно з пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Згідно з пунктом 24 вищезазначеної правової норми надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Суд зауважує, що позивач як орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, а оскільки під час проведення перевірки позивачем були встановлені відповідні порушення, такий захід реагування як зупинення експлуатації приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є доцільним.

Слід зазначити, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 823/589/16.

Відповідно до частини третьої статті 55 КЦЗ України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Пожежна і техногенна безпека в цілому є прямо пропорційним та тотожним поняттям до життя та здоров`я людини, оскільки відсутність заходів, передбачених нормативно-правовими актами у даній сфері, призводить до загибелі та травмування громадян.

Вищезазначене порушення створює пряму або опосередковану загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходяться під її юрисдикцією.

Обов`язок держави - захищати життя людини також закріплено і у ст. 27 Конституції України.

Основною метою поданого позивачем позову є встановлення умов для безпеки людей, відсутності неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожежі.

Також суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.02.2019 у справі №810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18), відповідно до яких забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення. Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому важливо, що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення суб`єктом господарювання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті підвищеної небезпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.11.2018 по справі № 826/1024/18.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Відповідно до частини 1статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд зазначає, що наявність загрози безпосередньо життю і здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування шляхом зупинення експлуатації будівлі.

За таких обставин та з урахуванням того, що станом на момент ухвалення судом рішення у даній справі доказів усунення порушень, встановлених у акті перевірки, відповідачем не надано, як не надано і доказів, що зазначені у акті перевірки порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд вважає, що подальша експлуатація будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи, будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи, будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи Олександрівської загальноосвітньої школи I-III ступенів Кюрюківської міської ради Чернігівської області за адресою: вул. Центральна, 116, с. Олександрівна, Корюківський район, Чернігівська область, створює загрозу життю та здоров`ю людей.

З огляду на зазначене та приймаючи до уваги факт доведеності позивачем необхідності застосування заходів реагування, визначених в позовній заяві, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ГУ ДСУНС у Чернігівській області повністю.

При цьому відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи свідки судом не залучались та судові експертизи не призначались, суд вважає за необхідне зазначити, що судові витрати, понесені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації будівлі (корпус № 1) загальноосвітньої школи, будівлі майстерні (корпус № 2) загальноосвітньої школи, будівлю (їдальня) загальноосвітньої школи Олександрівської загальноосвітньої школи I-III ступенів Кюрюківської міської ради Чернігівської області за адресою: вул. Центральна, 116, с. Олександрівна, Корюківський район, Чернігівська область.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, просп. Миру, 190-а, м. Чернігів, 14037, .

Відповідач: Олександрівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Корюківської міської ради Чернігівсько області, вул. Центральна, 116, с. Олександрівка, Корюківський район, Чернігівська область, 15352, .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Корюківська міська рада, вул. Бульварна, 6, м. Корюківка, Корюківський район, Чернігівська область, 15300, .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Відділ освіти, культури, молоді та спорту Корюківської міської ради, вул. Центральна, 116, с. Олександрівка, Корюківський район, Чернігівська область, 15352, .

Повний текст рішення суду виготовлено 20 вересня 2022 року.

Суддя О.В. Заяць