Справа № 160/381/22
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2022-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

08 вересня 2022 року м. Дніпросправа № 160/381/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Бишевської Н.А. (доповідач),

суддів: Добродняк І.Ю., Семененка Я.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Дніпро

апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року

у справі № 160/381/22

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради

про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

06 січня 2022 р. фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, у якому, з урахуванням збільшення позовних вимог, просив:

- визнати протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради по проведенню позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, результатом якого став акт від 23.11.2021 року №;

- визнати протиправним та скасувати припис від 23.11.2021 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складений у відношенні фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ;

- стягнути з Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 4 962,00 грн. (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні 00 коп.);

- стягнути з Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 147,20 грн. (шість тисяч сто сорок сім гривень 20 коп.).

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт від 23.11.2021 року, та зазначено про порушення ч. 8 ст. 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2021 р. № 461. На підставі акту винесено припис від 23.11.2021 року, яким зобов`язано позивача з 23 листопада 2021 року зупинити експлуатацію об`єкту розташованого за адресою: АДРЕСА_1 до прийняття в експлуатацію згідно вимог чинного законодавства.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 рокуу справі №160/381/22 адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування припису задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 23.11.2021 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складений у відношенні фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Присуджено на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Присуджено на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради () судові витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката у розмірі 2500,00 грн.

Судом зазначено, що у акті перевірки не вказано підстави для проведення перевірки, а тому у відповідача були відсутні підстави для проведення перевірки позивача. Суд встановив, що у розглянутому випадку позивач не приймав участі в перевірці ані як фізична особа, ані як фізична особа-підприємець. Разом з тим, суд вказав, що недотримання відповідачем вимог законодавства України щодо порядку призначення та проведення перевірки призводить до відсутності її правових наслідків, а тому прийнятий відповідачем припис від 23 листопада 2021 року підлягає скасуванню. Стосовно вимог про визнання протиправними дій відповідача по проведенню позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, результатом якого став акт від 23.11.2021 року №, суд звернув увагу, що ці дії є реалізацією покладених на працівників відповідача посадових обов`язків із збирання доказової інформації щодо дотримання відповідним суб`єктом містобудівних стандартів й правил та фіксування тих чи інших наслідків, внаслідок цього, відповідно, ці дії не породжують наслідків для позивача, не змінюють стану його суб`єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов`язків, що, в свою чергу, виключає підстави для задоволення такої позовної вимоги.

Не погодившись з рішенням суду, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради подало апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року у справі № 160/381/22 в частині задоволення позовних вимог, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Особа, яка подала апеляційну скаргу вказує, що її відзив наданий до суду першої інстанції у встановлений в ухвалі суду строк, проте суд першої інстанції не прийняв відзив до уваги та не забезпечив доступ відповідача до правосуддя. Вважає, що висновок суду першої інстанції про не зазначення підстави проведення перевірки є таким, що не відповідає обставинам справи. Зазначає, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. Вказує, що за наявності законодавчо встановленої адміністративної процедури введення об`єкта в експлуатацію, позивач мав обов`язок щодо введення в експлуатацію спірного об`єкта будівництва, проте вимоги законодавства позивач не виконав.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, та зазначає:

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, у період з 10 по 23 листопада 2021 року на направлення від 10.11.2021 р. №0264 начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Вергуновим Ю.В. та головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Гордієвичем І.Л. за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Заводська, буд. 40 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 23.11.2021 року №, у якому зафіксовано порушення ч. 8 ст. 39 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності, а саме фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 порушено вимоги законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил: експлуатація об`єкта за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Заводська, 40 не прийнятого в експлуатацію.

На підставі вищевказаного акту відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.11.2021 року б/н, яким зобов`язано позивача з 23 листопада 2021 року зупинити експлуатацію об`єкту розташованого за адресою: АДРЕСА_1 до прийняття в експлуатацію згідно вимог чинного законодавства.

Вважаючи дії відповідача щодо проведення позапланової перевірки та спірний припис протиправними, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Переглядаючи рішення суду в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів виходить із такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини першої статті 6 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI) управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №533).

Пунктом 1 Порядку №533 визначено, що цей порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 13 Порядку № 553 закріплено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктами 16-22 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що за результатом перевірки складаються документи у двох примірниках, а саме - акт перевірки та у разі виявлення порушень - протокол та припис, які надаються суб`єкту містобудування, щодо якого проводиться державний архітектурно-будівельний контроль, для ознайомлення та підпису. У разі відмови суб`єкта містобудування від підписання документів та/або від їх отримання, орган державного архітектурно-будівельного контролю робить про це відповідну відмітку та направляє документи на поштову адресу суб`єкта містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Апеляційний суд зазначає, що згідно приписів п.11 та п. 13 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 14 листопада 2019 року у справі № 822/680/16, від 02.04.2020 року у справі № 809/771/16, від 13.04.2022 року у справі № 0440/5513/18.

Крім того, колегія суддів враховує, що Верховний Суд у постановах від 22.09.2020 року у справі № 820/1834/18, від 02.04.2020 року у справі № 809/771/16, від 13.04.2022 року у справі № 0440/5513/18, сформував висновок про те, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Таким чином, доводи апеляційної скарги, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки, є обґрунтованими. Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що для забезпечення присутності позивача під час проведення позапланової перевірки, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен був вчинити дії щодо повідомлення позивача про її проведення.

Колегія суддів враховує правову позицію, висловлену у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 року у справі №821/1157/16, від 04.02.2019 року у справі №807/242/14, від 13.04.2022 року у справі № 814/750/17, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Відтак, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Апеляційним судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів того, що відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки вчинив дії щодо повідомлення позивача про її проведення.

Крім того, матеріали справи не містять доказів участі позивача під час проведення позапланової перевірки, оскільки акт перевірки та спірний припис, що складені відповідачем за результатом перевірки, не містять підпису позивача та відомостей про ознайомлення позивача з ними. Також, відсутні записи про відмову позивача від ознайомлення та/або отримання акту перевірки, спірного припису.

З цих підстав, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про необґрунтованість проведення позапланової перевірки позивача, а також, що спірний припис, який складено відповідачем за результатом цієї перевірки, є протиправними та підлягає скасуванню. В свою чергу, доводи апеляційної скарги ці висновки не спростовують.

Стосовно доводів апеляційної скарги, що відзив відповідачем подано до суду першої інстанції у встановлений в ухвалі суду строк, однак суд першої інстанції не прийняв відзив до уваги та не забезпечив доступ відповідача до правосуддя.

Так, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.01.2022 відкрито провадження в адміністративній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Зі змісту матеріалів справи вбачається, що копія вищевказаної ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.01.2022 направлена 18.01.2022 на адресу відповідача засобами поштового зв`язку рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення. В подальшому, відправлення повернуто органом поштового зв`язку та 15.03.2022 отримано відправником.

Згідно з пунктами 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270) у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

Колегія суддів зазначає, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13 жовтня 2021 року у справі №340/4259/20, від 24 листопада 2021 у справі № 280/228/20.

Таким чином, оскільки ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.01.2022 повернуто до суду з незалежних від суду причин 15.03.2022, вказана ухвала вважається належним чином врученою відповідачу, а відповідач вважається таким, що був належно повідомлений.

Натомість, відповідач подав відзив до суду першої інстанції лише 23.05.2022, тобто поза межами строку, який визначено ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.01.2022.

Відтак, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги, що відзив відповідачем подано до суду першої інстанції у встановлений в ухвалі суду строк, а суд першої інстанції не прийняв відзив до уваги та не забезпечив доступ відповідача до правосуддя.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують обставини, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні.

Підсумовуючи, апеляційний суд дійшов висновку, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року у справі № 160/381/22 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року у справі № 160/381/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки передбачені ст.ст.328,329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк

суддя Я.В. Семененко