Справа № 140/5414/22
Суддя: Дмитрук Валентин Васильович
Дата ухвалення: 2022-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2022 року ЛуцькСправа № 140/5414/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Дмитрука В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Електромонтаж Сістем» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Електромонтаж Сістем» (далі ТзОВ «Електромонтаж Сістем») звернулося з адміністративним позовом до Державної податкової служби України (далі ДПС України), Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області) про визнання протиправними та скасування рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) ГУ ДПС у Волинській області: 1) від 12.07.2022 №7040902/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №5 від 26.05.2022, 2) від 12.07.2022 №7040901/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №6 від 26.05.2022; зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в ЄРПН розрахунки коригування від 26.05.2022 №№ 5, 6.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в процесі здійснення господарської діяльності, а саме: виконання робіт з реконструкції ПЛ-0,4 кВ від ЗТП-32 в м. Сарни Рівненської області (Кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва, код 45310000-3 Електромонтажні роботи за ДК 021:2015 «ЄЗС» (надалі Роботи) згідно з робочим проектом, та Технічним завданням (Додаток №6 до Договору) на підставі договору підряду від 26.05.2022, а також виконання робіт з реконструкції ПЛ-0,4 кВ від КТП-204 в м. Березне Рівненської області (Кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва, код 45310000-3 Електромонтажні роботи за ДК 021:2015 «ЄЗС» (надалі Роботи) згідно з робочим проектом, та Технічним завданням (Додаток №6 до Договору) на підставі договору підряду від 26.05.2022, було виписано податкові накладні №1, №3 від 26.05.2022.

Відповідно до договорів підряду передоплата за послуги отримана 27.05.2022, відповідно податкові накладні №1, №3 від 26.05.2022 виписано невірно.

ТзОВ «Електромонтаж Сістем» зобов`язане було здійснити коригування щодо здійснення господарської операції та подальше її відображення в бухгалтерському та податкову обліку.

За вказаними господарськими операціями позивачем було складено та подано органу ДПС розрахунки коригування №№5, 6 від 26.05.2022 до податкових накладних №1, №3 від 26.05.2022 (далі - РК №5, №6 від 26.05.2022) для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, ДПС України вказані розрахунки коригування до податкової накладної було прийнято.

29.06.2022 позивачем отримано квитанції (до РК №5, №6 від 26.05.2022), в яких зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація ПН/РК №5, №6 від 26.05.2022 в Єдиному реєстрі ПН/РК зупинена. Сума компенсації вартості товару/послуги 43.21, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН).

За результатами розгляду наданих пояснень та копій документів, 28.05.2021 було прийнято рішення Комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ГУ ДПС у Волинській області від 12.07.2022 №7040902/39232384 про відмову в реєстрації РК №5 від 26.05.2022 та від 12.07.2022 №7040901/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №6 від 26.05.2022 в ЄРПН з підстав ненадання платником податку копій документів, а саме розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Позивачем оскаржено дані рішення до ДПС України, однак рішеннями від 15.07.2022 №23870/39232384/2, від 15.07.2022 №23903/39232384/2 за результатами розгляду скарг щодо рішень про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, скарги залишено без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Позивач вважає, що у зв`язку із наданням контролюючому органу всіх необхідних документів, які свідчать про проведення господарських операцій між ТзОВ «Електромонтаж Сістем» та його контрагентами, у ГУ ДПС у Волинській області та у ДПС України не було правових підстав для відмови у реєстрації РК №5, №6 від 26.05.2022 в ЄРПН.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 15.08.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

Відповідачі у поданому суду відзиві на позовну заяву позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що у поясненнях до повідомлень №1 та №2 позивач вказує, що податкові накладні виписані всупереч пункту 187.1 статті 187 ПКУ. Оскільки, оплата за послуги відбулась 27.05.2022, як передоплата, відповідно податкові накладні №1 та №3 від 26.05.2022 виписані невірно.

Представник відповідача зазначив, що формуючи повідомлення №2 та №1, позивачем на розгляд комісії Головного управління ДПС у Волинській області не було надано виписок по рахунку ТзОВ «Електромонтаж Сістем» від 26.05.2022, які б підтверджували те, що на вказану дату не було проведено грошових коштів від ПАТ «Рівнеобленерго» до ТзОВ «Електромонтаж Сістем» за оплату наданих послуг, відповідно до зазначених вище податкових накладних.

Відповідно до пункту 11 Порядку №520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Крім цього, представник відповідача вказав, що повноваження ДПС України щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу.

Разом з тим, вважає заявлену суму на правничу допомогу завищеною та необґрунтованою, оскільки позивачем не обґрунтовано вартості та необхідності надання таких робіт, відсутні правові підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області витрат на професійну правову допомогу в розмірі 8 000,00 грн.

З врахуванням наведеного, представник відповідачів просив відмовити у задоволені адміністративного позову.

Також представник відповідачів у відзиві просив здійснювати розгляд справи за участі представника ГУ ДПС у Волинській області.

Щодо клопотання представника відповідачів про здійснення розгляду справи за участі представника ГУ ДПС у Волинській області.

Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачами було надано суду та позивачу відзив на адміністративний позов, суд не вбачав підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, які беруть участь у справі.

У відповіді на відзив представник позивача щодо ненадання банківських виписок за 26.05.2022 зазначила, що жодних оплат вартості робіт 26.05.2022 не відбувалось, а тому надання даних банківських виписок не вимагалось.

Вказала, що в оскаржуваних рішеннях не зазначено будь-яких мотивів, якими керувалася комісія регіонального рівня щодо того, з яких підстав відповідач-1 вимагав надання банківських виписок за 26.05.2022.

Реєстрація оскаржуваних розрахунків коригування мала на меті лише виправлення помилок у датах зареєстрованих податкових накладних і не впливало на суму податкових зобов`язань позивача або ж суму податкового кредиту контрагента позивача, а тому будь-якого мотиву надавати недостовірну інформацію для податкового органу в позивача не було.

Крім того, реєстрація помилкових податкових накладних призводить до негативних наслідків як для позивача, так і для його контрагента. Так, позивач може за наслідками перевірки отримати нарахування податкових зобов`язань, а також штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН, а контрагент позивача може взагалі втратити право на податковий кредит.

Для уникнення будь-яких сумнів щодо правомірності позиції позивача, представником позивача надано до даної відповіді на відзив банківські виписки за період з 24.05.2022 по 27.05.2022 та окремо за 26.05.2022. З даних виписок слідує, що жодних оплат по спірним правовідносинах не відбувалось.

Вважає, що відповідачем-1 не підтверджено факт виявлення під час перевірки наданих пояснень та документів об`єктивних ознак неможливості здійснення позивачем операції з надання послуг дані про які зазначено у розрахунку коригування до податкової накладної, та/або ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства.

Позивачем було подано пояснення із документами, що підтверджують наявність факту оплати послуг (робіт) 27.05.2022 та документів в підтвердження господарських правовідносин із Замовником, що слугувало б підставою для складання та реєстрації податкових накладних саме 27.05.2022, після чого позиція комісії регіонального рівня звелась до надуманої причини відмови у реєстрації податкових накладних - відсутні банківські виписки за 26.05.2022. Після оскарження рішення, позиція комісії центрального рівня звелась до ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних без зазначення конкретного переліку документів, що нібито відсутні. Вважає, що вказане свідчить про непослідовність позиції контролюючих органів регіонального та центрального рівнів та надуманість позицій відмови в реєстрації РК.

Крім того, представник позивача зазначила, що сума витрат на професійну правничу допомогу є обґрунтованою, враховуючи обсяг проаналізованих та вивчених документів, час потрачений на формування правової позиції, складність справи, значення справи для позивача, оскільки дана справа впливає на формування податкового кредиту у покупців позивача, що в свою чергу, впливає на репутацію позивача як добросовісного постачальника власних товарів. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ «Електромонтаж Сістем» здійснює господарську діяльність, а саме: виконання робіт з реконструкції ПЛ-0,4 кВ від ЗТП-32 в м. Сарни Рівненської області (Кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва, код 45310000-3 Електромонтажні роботи за ДК 021:2015 «ЄЗС» (надалі Роботи) згідно з робочим проектом, та Технічним завданням (Додаток №6 до Договору) на підставі договору підряду від 26.05.2022 (а.с.19-26), а також виконання робіт з реконструкції ПЛ-0,4 кВ від КТП-204 в м. Березне Рівненської області (Кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва, код 45310000-3 Електромонтажні роботи за ДК 021:2015 «ЄЗС» (надалі Роботи) згідно з робочим проектом, та Технічним завданням (Додаток №6 до Договору) на підставі договору підряду від 26.05.2022 (а.с.50-57).

Позивачем було виписано податкові накладні №1, №3 від 26.05.2022 (а.с.16, 47).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, було складено та подано до органу ДПС розрахунки коригування №5, №6 від 26.05.2022 до податкової накладної №1, №3 від 26.05.2022 для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.17, 48).

У відповідності до електронних квитанцій від 29.06.2022 вказані розрахунки коригування було прийнято, але їх реєстрація в ЄРПН зупинена у зв`язку з тим, що сума компенсації вартості товару/послуги 43.21, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) (а.с.18, 49).

Рішенням голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.07.2022 №7040902/39232384 про реєстрацію або відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №5 від 26.05.2022 (а.с.19).

Даним рішенням було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №5 від 26.05.2022 у зв`язку з ненаданням платником податків копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. В додатковій інформації зазначено: відсутні банківські виписки за 26.05.2022.

Рішенням голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.07.2022 №7040901/39232384 про реєстрацію або відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №6 від 26.05.2022 (а.с.46).

Зазначеним рішенням було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №6 від 26.05.2022 у зв`язку з ненаданням платником податків копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. В додатковій інформації зазначено: відсутні банківські виписки за 26.05.2022.

За результатами розгляду скарг ТзОВ «Електромонтаж Сістем», рішеннями ДПС України від 15.07.2022 №23870/39232384/2, від 15.07.2022 №23903/39232384/2 залишено скарги без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін (а.с.46, 69).

Не погоджуючись із рішеннями комісії від 12.07.2022 №7040902/39232384, від 12.07.2022 №7040901/39232384, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України) є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

За правилами пункту 185.1 статті 185 ПК України операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, в силу вимог пункту 187.1 статті 187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.1 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.7 статті 207 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

За правилами пункту 201.10. ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Пунктом 192.1. статті 192 ПК України встановлено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29 грудня 2010 року (далі - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Судом встановлено, що відповідно до розділу 1 договорів підряду від 26.05.2022 ТзОВ «Електромонтаж Сістем» виконує роботи: з реконструкції ПЛ-0,4 кВ від ЗТП-32 в м. Сарни Рівненської області (Кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва, код 45310000-3 Електромонтажні роботи за ДК 021:2015 «ЄЗС» (надалі Роботи) згідно з робочим проектом, та Технічним завданням (Додаток №6 до Договору); з реконструкції ПЛ-0,4 кВ від КТП-204 в м. Березне Рівненської області (Кошторисні норми України «Настанова з визначення вартості будівництва, код 45310000-3 Електромонтажні роботи за ДК 021:2015 «ЄЗС» (надалі Роботи) згідно з робочим проектом, та Технічним завданням (Додаток №6 до Договору).

Підрядник розпочинає виконання робіт, що є предметом даного Договору, виключно після отримання письмового повідомлення про початок виконання робіт довільної форми від Замовника на їх виконання.

Відповідно до розділу 4 договорів підряду від 26.05.2022 вартість робіт, визначена п. 3.1. Договору сплачується на умовах 50% попередньої оплати протягом 10 (десяти) банківських днів з дати письмово направлення Замовником Підряднику Повідомлення про початок виконання робіт. Замовник оплачує решту 50% вартості виконаних Робіт на підставі підписаних Замовником актів приймання виконаних будівельних робіт (за формою №КБ-2в) (Додаток 36 до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва» (надалі - Настанова), довідок про вартість, виконаних будівельних робіт та витрати (за формою КБ-3) (Додаток 37 Настанови), сформованих згідно з Настановою, у термін до 30 календарних днів після підписання Замовником відповідних актів та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, та не раніше, ніж Підрядник здійснить реєстрацію електронних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не виключно, в строки та спосіб відповідно до діючого податкового законодавства, згідно з виставленим Підрядником рахунком-фактурою та у відповідності до наданих Підрядником документів. (Вимога щодо реєстрації податкових накладних включається до Договору, якщо Підрядник є платником ПДВ).

Як вбачається із матеріалів справи передоплата за виконання робіт отримана відповідно до договору підряду за податковими накладними №1, №3 від 26.05.2022 відповідно до рахунків на оплату від 26.05.2022 №1, №4, платіжних доручень №, № від 27.05.2022 (а.с.44, 68). Оскільки оплата за послуги відбулась 27.05.2022, як передоплата, відповідно податкові накладні виписано невірно, у зв`язку із цим позивачем було складено та відправлено на реєстрацію в ЄРПН РК від 26.05.2022 №5, №6 до податкових накладних №1, №3 від 26.05.2022 (а.с.17, 48).

Реєстрацію розрахунків коригування №5, №6 від 26.05.2022 позивача зупинено у зв`язку з тим, що сума компенсації вартості товару/послуги 43.21, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає пункту 5 Критеріїв ризикованості здійснення операцій.

У квитанції запропоновано надати пояснення та/або копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оцінюючи наведені в квитанції про зупинення реєстрації розрахунків коригування підстави контролюючого органу, суд зазначає, що у додатку 3 до Порядку №1165, визначено критерії ризиковості здійснення операцій. Зокрема, відповідно до пункту 5 Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

Відтак, аналіз пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.

Однак відсутність у квитанціях про зупинення реєстрації розрахунків коригування зазначення конкретного критерію ризиковості здійснення операцій, про які йдеться у пункті 5 додатку 3 до Порядку №1165, із розрахованим показником за відповідним критерієм, якому відповідає платник податку, свідчить про необґрунтованість віднесення господарської операції до відповідного критерію, що визначений пунктом 5 Критеріїв ризиковості господарських операцій.

Зокрема, контролюючим органом не наведено обґрунтування того, що сума повернення попередньої оплати є більшою за суму попередньої оплати, яка була отримана позивачем. Відповідного розрахунку не надано відповідачами і суду. Отже, квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної не відповідає вимогам, що встановлені до неї пунктом 11 Порядку №1165 в частині необхідності зазначення критеріїв ризиковості здійснення операцій, на підставі яких зупинено реєстрацію розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за цим критерієм, якому відповідає платник податку.

Крім того, у квитанції не конкретизовано, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація розрахунків коригування до податкових накладних стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованих квитанцій вимогам, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Формальне зазначення у квитанції пропозиції «надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній/розрахунку коригування для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН» є лише дублюванням норми підпункту 3 пункту 11 Порядку №1165.

Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації та без посилання на відповідну норму права виключає можливість такого органу в подальшому застосовувати до такого платника податків негативні наслідки, пов`язані із ненаданням певного документу.

Суд зауважує, що у випадку не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення реєстрації розрахунків коригування платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунків коригування.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 22.07.2019 у справі №815/2985/18 та від 10.04.2020 у справі №819/330/18.

Не конкретизування податковим органом переліку документів, які необхідно надати позивачу, фактично в кінцевому результаті призвело до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до того критерію, на підставі якого зупинено реєстрацію, а не будь-яких на власний розсуд.

Відтак невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. При цьому допущені державним органом помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються, як і не можуть покладати на таких осіб тягар відповідальності.

Крім того, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутнє рішення контролюючого про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Відповідачами такого рішення для суду також не надано.

Так, 07.07.2022 позивач надіслав контролюючому органу пояснення та копій документів №1, №2.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216 (далі Порядок №520).

Відповідно до пункту 2 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Згідно пункту 3 Порядку №520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Пунктом 4 Порядку №520 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Пунктом 11 Порядку №520 встановлено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Комісією Головного управління ДПС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення від 12.07.2022 №7040902/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №5 від 26.05.2022, від 12.07.2022 №7040901/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №6 від 26.05.2022.

Підставою для такої відмови контролюючим органом визначено ненадання платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, відсутні банківські виписки за 26.05.2022.

Як встановлено судом, 07.07.2022 позивач надіслав контролюючому органу в електронному вигляді пояснення та копії документів щодо реєстрації розрахунків коригування.

Тобто, ТзОВ «Електромонтаж Сістем» подано контролюючому органу пояснення та відповідні первинні документи.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його оформлення (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання розрахунків коригування прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункту 5 Критеріїв, без наведення відповідної підстави і розрахованих показників за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, зазначеній в постанові від 18.06.2019, за результатом розгляду справи №0740/804/18, та в постанові від 23.10.2018, за результатом розгляду справи №822/1817/18.

В даному випадку, позивач надав контролюючому органу копії документів, які передбачені пунктом 5 Порядку №520, в тому числі розрахункові.

Крім того, на підтвердження відсутності банківських документів за 26.05.2022, що в тому числі було підставою прийняття спірних рішень, позивачем надано банківську виписку за 26.05.2022 згідно із якою жодних оплат по спірних правовідносинах не відбувалось (а.с.100).

Відтак, рішення про відмову у реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не є обґрунтованими та не вмотивованими, не містить переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття, оскільки не встановлено, які саме первинні документи позивач не надав податковому органу для прийняття рішення про реєстрацію розрахунків коригування позивача, у зв`язку з чим, рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.07.2022 №7040902/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №5 від 26.05.2022, від 12.07.2022 №7040901/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №6 від 26.05.2022 є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо вимоги позивача зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування №5, №6 від 26.05.2022, суд виходить з наступного.

За приписами підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Обов`язок з реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у випадку визнання протиправним та скасування рішень про відмову реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань покладається саме на Державну податкову службу України, як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

У відповідності з пунктів 2, 10 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд в порядку адміністративного судочинства може визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт чи окремі його положення, а також прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права.

Судом враховано, що Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Виявлення розбіжностей даних у Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. Таким чином, відсутність реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних впливає на правовий стан платника податків.

З огляду на це, правовідносини щодо реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної у Єдиному державному реєстрі податкових накладних і, зокрема, щодо безпідставного неприйняття розрахунку коригування для його реєстрації, є предметом розгляду в адміністративних судах відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами першою-другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач, просив стягнути з відповідачів понесені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 4 962,00 грн, а також витрати на професійну правничу допомогу в сумі 8 000,00 грн.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно з частиною третьою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Водночас частинами четвертою, п`ятою статті 134 КАС України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Разом з тим, відповідно до частин шостої та сьомої статті 134 КАС України визначено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вказаних правових норм, склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника сторони за договором. При цьому такі послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі. При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

На підтвердження витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги адвокатом, позивачем надано суду договір про надання правової допомоги від 08.08.2022 №23-ІОП, укладений між ТзОВ «Електромонтаж Сістем» та адвокатським бюро «Крючкова», рахунок-фактуру від 09.08.2022 №1-000000312, акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) №1-000000312, копію платіжного доручення від 10.08.2022 №1211, попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат на професійну правничу допомогу, ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АС №1042845 від 10.08.2022, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ВЛ №1017 від 16.03.2018 (74-79).

Відповідно до частин другої, третьої статті 30 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно з актом здачі-приймання робіт (наданих послуг) №1-000000312 адвокатом представником адвокатського бюро адвокатом Крючковою О.Б. надані такі послуги: вивчення документів у справі 5 год.; вивчення судової практики з відповідних правовідносин 4 год.; формування правової позиції та консультування клієнта з приводу вищезазначених рішень ГУ ДПС у Волинській області, узгодження правової позиції 1 год.; підготовка позовної заяви 6 год.; представництво інтересів клієнта в суді.

Загальна вартість робіт (наданих послуг) за договором про надання правової допомоги від 08.08.2022 становить 8 000,00 грн.

Платіжне доручення від 10.08.2022 №1211 підтверджує оплату послуг у сумі 8 000,00 грн.

Суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування судових витрат, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто повинно бути доведено доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи.

Відповідно до положень статей 134, 139 КАС України під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись зазначеними вище критеріями, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази складу та розміру витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, перевіривши їх розумну необхідність для цієї справи, враховуючи предмет спору, конкретні обставини справи, суть наданих послуг, суд вважає, що заявлений до відшкодування їх розмір є надмірним. При цьому суд зазначає, що юридичний прогноз справи та побудова стратегії представництва, вивчення судової практики з відповідних правовідносин не має безпосереднього впливу на результат, охоплюються загальною діяльністю адвоката та мають на меті складання позовної заяви і подання її до суду, а також оскільки розгляд справи проведено за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін, тому до розподілу підлягають судові витрати у сумі 4 000,00 грн.

Звертаючись до суду, позивач сплатив судовий збір у сумі 4 962,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями від 10.08.2022 №1212 (а.с.14).

Згідно з частинами першою, третьою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, у зв`язку із задоволенням позову на користь позивача необхідно пропорційно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів судові витрати у сумі у 8 962,00 грн (4 962,00 грн - витрати, пов`язані зі сплатою судового збору та 4 000,00 грн - витрати на правничу допомогу адвоката).

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12 липня 2022 року №7040902/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №5 від 26 травня 2022 року, від 12 липня 2022 року №7040901/39232384 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №6 від 26 травня 2022 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування від 26 травня 2022 року №№ 5, 6.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Електромонтаж Сістем» (45663, Волинська область, Луцький район, село Лаврів, вулиця Миру, 11, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ) судовий збір у розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривні 00 копійок та витрат на правничу допомогу у розмірі 2 000 (дві тисячі) гривень 00 копійок.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Електромонтаж Сістем» (45663, Волинська область, Луцький район, село Лаврів, вулиця Миру, 11, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська площа, 8, ) судовий збір у розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривні 00 копійок та витрат на правничу допомогу у розмірі 2 000 (дві тисячі) гривень 00 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.В. Дмитрук