Справа № 320/4841/22
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 року м. Київ № 320/4841/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Повх І.С.,

за участю представників сторін:

від позивача Бахуринський В.С.,

від відповідача не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Приватного акціонерного товариства «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів

до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області

про визнання протиправним та скасування нормативно-правового акта

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» (далі по тексту - ПрАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів», позивач») з позовом до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області (далі по тексту відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірні».

В обґрунтування позову позивач зазначив, що спірне рішення прийнято із порушенням процедури та порядку прийнятття і оприлюднення проекту оскаржуваного рішення як регуляторного нормативно-правового акта, з порушенням процедури публікації самого рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.06.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду, призначено підготовче засідання у справі. Також суд витребував від відповідача: належним чином засвідчену копію Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірні»; належним чином засвідчені документи, на підставі яких було прийнято Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірні»; докази на підтвердження публікації Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірні»; докази на підтвердження правонаступництва Козинської селищної ради Підгірцівської сільської ради.

Додатково, суд зобов`язав відповідача згідно з статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України опублікувати оголошення про відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірні» з моменту його ухвалення у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи. Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, а у випадку, визначеному частиною десятою цієї статті, - у строк, визначений судом.

Відповідач позов не визнав та подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог ПАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2022 суд повернув без розгляду відзив на позовну заяву Козинської селищної ради Обухівського району Київської області вих. № 561 від 24.06.2022. Також суд повторно витребував від Козинської селищної ради Обухівського району Київської області докази по справі.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2022 суд оголосив перерву в судовому засіданні до 02.08.2022.

На адресу суду надійшли письмові пояснення Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, у яких відповідач заперечував щодо задоволення позову. Так, відповідач зазначив, що спірне рішення не є нормативно-правовим та регуляторним актом. Додатково відповідач зазначив, що враховуючи ту обставину, що рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірні» було опубліковане на офіційному сайті Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області 21 листопада 2018 року та те, що даний сайт загальнодоступний та офіційним джерелом інформації Підгірцівської сільської ради, позовна заява подана 02.06.2022 року Приватним акціонерним товариством "Корчуватський комбінат будівельних матеріалів" з перевищенням шестимісячного строку, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2022 суд відмовив у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» про проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2022 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 12.09.2022.

У судове засідання, призначене у справі на 12.09.2022 з`явився уповноважений представник позивача, який підтримав позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві та просив позов задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи у передбачений законодавством строк, явку уповноваженого представника до суду не забезпечив.

Заслухавши представника позивача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Приватне акціонерне товариство «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» є юридичною особою, який зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з кодом 04012365, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

25.07.2007 між Обухівською районною державною адміністрацією Київської області (орендодавець) та ВАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» (станом на даний час яке є Приватним акціонерним товариством «ПрАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів», «Товариство», «Позивач») було укладено Договір оренди землі від 25.07.2007, посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Чеботар С.І. та зареєстрованого в реєстрі за №5714 25.07.2007.

Згідно п.1 Договору оренди Орендодавець на підставі розпорядження голови Обухівської районної державної адміністрації Київської області № 808 від 18 липня 2007 року, надає, а Орендар (тобто Товариство) приймає в строкове платне володіння і користування земельну ділянку /об`єкт оренди/, що розміщена на території Підгірцівської сільської ради, Обухівського району Київської області та виділена на місцевості згідно кадастрового плану.

Відповідно до п. 2 Договору оренди в оренду передається земельна ділянка загальною площею 57,243 га.

Приписами пункту 4 Договору оренди обумовлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно технічної документації нормативної оцінки земельної ділянки, проведеної комунальним підприємством Київської обласної ради «Київська регіональна інвестиційна компанія», та затвердженої дванадцятою сесією п`ятого скликання Обухівської районної ради (рішення № 178.12.У. від 11 травня 2007 року) становить 452 231 грн (чотириста п ятдесят дві тисячі двісті тридцять одна гривня) 15 коп.

Згідно п. 8,9 Договору оренди орендна плата вноситься орендарем у розмірі 10 % (десять відсотків) від нормативної грошової оцінки земельної ділянки на рік у безготівковій грошовій формі. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством.

Актом приймання-передачі від 25.07.2007, який підписаний сторонами - Обухівською РДА та ВАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» підтверджено, що орендодавець передав а орендар прийняв в тимчасове користування на умовах оренди, терміном 49 років, земельну ділянку площею 57,243 га, що розташована на території Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області. Земельна ділянка надана з цільовим призначенням для розробки корисних копалин місцевого значення (існуючий глиняний кар`єр).

Як встановлено судом з листа Козинської селищної ради Обухівського району Київської області вих. 3 121-01 від 29.10.2021, земельна ділянка з кадастровим номером :06:016:0002 (яка перебуває в оренді позивача) знаходиться в межах населеного пункту с. Підгірці. В межах населеного пункту зазначена земельна ділянка рахується після прийняття рішення Обухівською районною радою Київської області № 546.37.VІ від 25.1.2014 "Про затвердження проекту землеустрою щодо встановлення (зміни) межі адміністративно-територіального утворення села Підгірці на території Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області".

Відповідно до відомостей листа Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 29.12.2021 № 29-10-0.3-14482/2-21 за інформацією Відділу № 6 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Київській області відповідно до відомостей НКС ДЗК, внесених до Поземельної книги, земельна ділянка з кадастровим номером :06:016:0002, площею 57,2428 га для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами (11.01), для розробки корисних копалин місцевого значення (існуючий глиняний кар`єр), що розташована на території Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області, обліковується за ВАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» та перебуває в оренді Обухівської районної державної адміністрації терміном на 49 років.

Державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером :06:016:0002 була здійснена на підставі договору оренди від 29.08.2007 року за № 07 згідно розпорядження Обухівської районної державної адміністрації Київської області від 18.07.2008 року № 808, де орендар приймає в строкове (терміном на 49 років) платне володіння і користування вищезазначену земену ділянку. Реєстрація речового права в порядку інформаційного обміну надійшла від органів Міністерства юстйіці 14.04.2014 року.

Рішенням п`ятдесят першої сесії сьомого скликання Підгірцівської сільської ради Обухівської району Київської області від 13.11.2018 №1.51. VІІ «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці» затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці Обухівського району Київської області розроблену ТОВ «ГРАУНД ЗЕРО».

Затверджено базову вартість одного квадратного метра земель села Підгірці Обухівського району Київської області на рівні 202,57 грн/м.кв (двісті дві гривні п`ятдесят сім копійок).

Зобов`язано ТОВ «ГРАУНД ЗЕРО» виконати вимогу статті 20 Закону України «Про оцінку земель» та передати копії матеріалів до Державного фонду документації із землеустрою.

Зобов`язано ТОВ «ГРАУНД ЗЕРО» подати дані технічної документації з нормативної грошової оцінки села Підгірці Обухівського району Київської області до Державного земельного кадастру у вигляді електронного документу відповідно до вимог Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року № 1051.

Обухівському управлінню ГУ ДФС у Київській області з 01.01.2019 року запропоновано врахувати при нарахуванні земельного податку та інших податків показники технічної документації з нормативної грошової оцінки села Підгірці Обухівського району Київської області.

Не погоджуючись з рішенням Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області від 13.11.2018 № 1.51.VІІ «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці», вважаючи його таким що прийнято з порушенням процедури, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначає Закон України «Про оцінку земель» № 1378-IV від 11 грудня 2003 року (далі - Закон № 1378-IV).

Відповідно до визначення наданого у частині першій статті 1 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із нормами статті 3 Закону № 1378-IV об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.

Частинами першою та другою статті 15 Закону № 1378-IV передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 18 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Згідно з частиною першою статті 20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.

Закон України «Про землеустрій» від 22 травня 2003 року №858-ІV (далі по тексту закон №858-ІV) визначає правові та організаційні основи діяльності у сфері землеустрою і спрямований на регулювання відносин, які виникають між органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами із забезпечення сталого розвитку землекористування.

Відповідно до статті 26 Закон №858-IV замовниками документації із землеустрою можуть бути органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, землевласники і землекористувачі.

Розробниками документації із землеустрою є:

юридичні особи, що володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та у складі яких працює за основним місцем роботи не менше двох сертифікованих інженерів-землевпорядників, які є відповідальними за якість робіт із землеустрою;

фізичні особи - підприємці, які володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та є сертифікованими інженерами-землевпорядниками, відповідальними за якість робіт із землеустрою.

Взаємовідносини замовників і розробників документації із землеустрою регулюються законодавством України і договором.

Подання документації із землеустрою до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, для внесення відомостей до Державного земельного кадастру від імені замовника документації здійснюється її розробником, якщо інше не встановлено договором.

Приписами статті 28 Закону № 858-IV передбачено, що розробники документації із землеустрою мають право: а) виконувати роботи із складання документації із землеустрою; б) погоджувати із замовником наукові, технічні, економічні та інші вимоги до документації із землеустрою, строк виконання робіт, їх вартість та порядок оплати; в) вимагати індексації вартості виконаних робіт із землеустрою в порядку, встановленому законом; г) авторства на створену ними документацію із землеустрою; ґ) здійснювати авторський нагляд за реалізацією заходів, передбачених документацією із землеустрою; д) вимагати зупинення робіт, що виконуються з порушенням документації із землеустрою і призводять до нецільового використання земель та їх псування; е) вносити пропозиції щодо оновлення застарілої або розробки нової документації із землеустрою.

Розробники документації із землеустрою зобов`язані, зокрема, а) дотримуватися законодавства України, що регулює земельні відносини, а також державних стандартів, норм і правил при здійсненні землеустрою; б) інформувати зацікавлених осіб про здійснення землеустрою; в) виконувати всі умови договору; г) виконувати роботи із складання документації із землеустрою у строк, передбачений договором.

Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 22 серпня 2013 року №508 «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів)» завтерджено Порядок нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), що додається.

Відповідно до частини першої статті 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно зі статтею 11 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, а) розпорядження землями територіальних громад; б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; д) організація землеустрою; е) координація діяльності місцевих органів земельних ресурсів; є) здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства; і) інформування населення щодо вилучення (викупу), надання земельних ділянок.

До повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належать: 1) надання відомостей з Державного земельного кадастру відповідно до закону; 2) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Суд зазначає, що процедура встановлення нормативної грошової оцінки включає ряд стадій, передбачених чинним законодавством України, зокрема, розробка технічної документації з нормативної грошової оцінки спеціалізованою установою, погодження технічної документації органами влади, прийняття відповідною радою рішення про затвердження технічної документації, внесення відомостей про нормативну грошова оцінку земельної ділянки до Державного земельного кадастру.

Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України «про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі по тексту - Закон № 280/97-ВР), який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Статтею 26 Закону № 280/97-ВР визначений перелік питань, які відносяться до виключної компетенції сільських, селищних та міських рад, до яких, зокрема, належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин та затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

Частиною першою статті 23 Закону №1378-ІV передбачено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Відповідно до частин першої і другої статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

З аналізу вказаних вище норм законодавства можна дійти висновку, що органи місцевого самоврядування виступають замовниками робіт з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та на пленарних засіданнях затверджують технічну документацію з нормативної грошової оцінки землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства.

Як встановлено судом, ТОВ «ГРАУНД ЗЕРО», яке є розробником технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці Обухівського району Київської області було направлено технічну документацію до Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області, для затвердження нормативної грошової оцінки земель відповідно до статті 23 Закону № 1378-IV.

Матеріалами справи підтверджується, що Підгірцівською сільською радою Обухівського району Київської області на виконання зазначених вище положень законодавства було прийнято рішення від 13 листопада 2018 року № 1.51.VІІ «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці».

Згідно з абзацом першим частини одинадцятої статті 59 Закону №280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Частиною дванадцятою статті 59 Закону № 280/97-ВР обумовлено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Закон України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року № 2939-VІ (далі по тексту Закон №2939-VІ) визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону №2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 15 Закону №2939-VI розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Відповідно до частини третьої статті 15 Закону №2939-VI проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

З аналізу вказаних норм можна дійти висновку, що обов`язковому оприлюдненню підлягають, зокрема, проекти рішень органів місцевого самоврядування, які підлягають обговоренню.

При цьому суд зазначає, що проекти регуляторних актів виносяться на громадське обговорення з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11 вересня 2003 року № 1160-IV (далі по тексту Закон № 1160-IV), яким визначено правові та організаційні засади реалізації державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності.

Суд зазначає, що проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом № 2939-VI, крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону 1160-IV стосовно кожного проекту регуляторного акта його розробником готується аналіз регуляторного впливу.

Аналіз регуляторного впливу готується до оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень та пропозицій.

Статтею 9 Закону № 1160-IV визначено, що кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.

У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта.

Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити: стислий виклад змісту проекту; поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції; інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 цього Закону); інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань; інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.

Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.

Статтею 13 Закону № 1160-IV визначено способи оприлюднення документів, підготовлених у процесі здійснення регуляторної діяльності.

Так, повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.

Звіт про відстеження результативності регуляторного акта оприлюднюється шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації регуляторного органу, який прийняв цей регуляторний акт, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених цим регуляторним органом, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці цього регуляторного органу в мережі Інтернет.

При визначенні регуляторними органами друкованих засобів масової інформації, в яких публікуються документи, зазначені у частинах першій - третій цієї статті: надається перевага офіційним друкованим засобам масової інформації; забезпечується відповідність сфери компетенції регуляторного органу на відповідній території сфері розповсюдження друкованого засобу масової інформації.

Якщо в межах адміністративно-територіальної одиниці чи в населеному пункті не розповсюджуються друковані засоби масової інформації, а місцеві органи виконавчої влади, територіальні органи центральних органів виконавчої влади, органи та посадові особи місцевого самоврядування не мають своїх офіційних сторінок у мережі Інтернет, документи, зазначені у частинах першій - третій цієї статті, можуть оприлюднюватися у будь-який інший спосіб, який гарантує доведення інформації до мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці чи до відповідної територіальної громади.

Таким чином, відповідач не оприлюднив проекти спірних рішень, інформацію про скликання сесії ради, на якому були прийняті спірні рішення, у визначений законом спосіб, що є порушенням процедури прийняття регуляторних актів - проектів рішень про затвердження нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка перебуває у постійному користуванні позивача.

Згідно із приписами статті 35 Закону № 1160-ІV оприлюднення з метою одержання зауважень і пропозицій проектів регуляторних актів, прийняття яких належить до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах рад, а також сільських, селищних та міських голів, проводиться до внесення цих проектів на розгляд засідання відповідного виконавчого органу ради або до внесення їх на затвердження відповідному сільському, селищному, міському голові.

За рішенням сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради або відповідальної постійної комісії відповідної ради:

оприлюднюються проекти регуляторних актів, які не оприлюднювалися до внесення їх на розгляд сесії відповідної ради;

можуть повторно оприлюднюватися проекти регуляторних актів, які оприлюднювалися до внесення їх на розгляд сесії відповідної ради.

У разі оприлюднення проектів регуляторних актів за рішенням відповідної ради або відповідальної постійної комісії цієї ради функцію розробника проекту виконує орган, особа чи група осіб, які внесли цей проект на розгляд сесії відповідної ради, якщо інше не встановлено у рішенні ради чи відповідальної постійної комісії.

Зауваження і пропозиції щодо оприлюдненого проекту регуляторного акта, внесеного на розгляд сесії ради, та відповідного аналізу регуляторного впливу надаються фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями розробникові цього проекту та головній постійній комісії ради.

Приписами статті 36 Закону № 1160-ІV обумовлено, що регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений.

У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.

Відповідно до статті 1 Закону Закон № 1160-IV регуляторний акт - це: прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;

прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.

Таким чином, вказаним вище Законом визначено, що регуляторним актом може визнаватись як нормативно-правовий акт, так й інший офіційний письмовий документ, який відповідає сукупності певних ознак, зокрема таких як: 1) прийняття уповноваженим на це регуляторним органом; 2) встановлення, зміна чи скасування норм права; застосування неодноразово та щодо невизначеного кола осіб.

Статтею 4 Закону № 1106-ІV обумовлено принципи державної регуляторної політики, зокрема серед яких прозорість та врахування громадської думки - відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язковий розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.

Водночас, статтею 5 вказаного Закону передбачено, що забезпечення здійснення державної регуляторної політики включає: встановлення єдиного підходу до підготовки аналізу регуляторного впливу та до здійснення відстежень результативності регуляторних актів; підготовку аналізу регуляторного впливу; планування діяльності з підготовки проектів регуляторних актів; оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю; відстеження результативності регуляторних актів; перегляд регуляторних актів; систематизацію регуляторних актів; недопущення прийняття регуляторних актів, які є непослідовними або не узгоджуються чи дублюють діючі регуляторні акти; викладення положень регуляторного акта у спосіб, який є доступним та однозначним для розуміння особами, які повинні впроваджувати або виконувати вимоги цього регуляторного акта; оприлюднення інформації про здійснення регуляторної діяльності.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який установлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Нормативно-правові акти - це правові акти управління, які встановлюють, змінюють, припиняють (скасовують) правові норми. Нормативно-правові акти містять адміністративно-правові норми, які встановлюють загальні правила регулювання однотипних відносин, розраховані на тривале застосування. Вони встановлюють загальні правила поведінки, норми права, регламентують однотипні суспільні відносини у певних галузях і, як правило, розраховані на довгострокове та багаторазове їх застосування.

Отже, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.

Пунктом 19 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який (яке) стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Індивідуально-правові акти як результати правозастосування адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; містять індивідуальні приписи, в яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією. Крім того, такі акти не можуть мати зворотної дії в часі, а свій зовнішній прояв можуть отримувати не лише в письмовій (документальній), але й в усній (вербальній) або ж фізично-діяльнісній (конклюдентній) формах.

Таким чином, акт застосування норм права (індивідуальний акт) - індивідуально-конкретні приписи, що є результатом застосування норм права; вимоги нормативно-правового акта стосуються всіх суб`єктів, які опиняються в нормативно регламентованій ситуації, а акт застосування норм права адресується конкретним суб`єктам і створює права та/чи обов`язки лише для цих суб`єктів; нормативно-правовий акт регулює певний вид суспільних відносин, а акт застосування норм права - конкретну життєву ситуацію; нормативно-правовий акт діє впродовж тривалого часу та не вичерпує свою дію фактами його застосування, тоді як дія індивідуального акта закінчується у зв`язку з припиненням існування конкретних правовідносин.

Вказані висновки узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 522/22780/16-а, від 26 листопада 2019 року у справах № 826/4630/18 та № 183/6195/17, від 11 грудня 2019 року у справі № 369/7296/16-а та від 21 грудня 2019 року у справі № 826/14366/15.

Аналогічна правова позиція щодо визначення поняття нормативно-правового акта викладена у рішеннях Конституційного Суду України від 27 грудня 2001 року №20-рп/2001 у справі про укази Президії Верховної Ради України щодо Компартії України, зареєстрованої 22 липня 1991 року (абзац перший пункту 6 мотивувальної частини), від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі про акти органів Верховної Ради України (абзац четвертий пункту 1 мотивувальної частини) та від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 у справі про скасування актів органів місцевого самоврядування (пункт 4 мотивувальної частини).

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці» має ознаки нормативно-правового регуляторного акта, так як прийняте уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, поширюється на невизначене коло осіб та спрямоване на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.

З огляду на викладене, оспорюване позивачем рішення підпадає під ознаки документів, які підлягають обов`язковому громадському обговоренню, тому на нього поширюється дія статті 15 Закону № 2939-VI в частині обов`язковості опублікування проекту спірного рішення.

Однак, Козинською селищною радою, яка як було встановлено в ході судового розгляду справи є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області, не було надано доказів опублікування спірного проекту рішення «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці» Підгірцівською сільською радою Обухівського району Київської області.

До того ж відповідачем по справі не було надано до суду доказів наявності аналізу регуляторного впливу проекту Рішення Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області «Про затвердження технічноїчної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці» в порушення статті 36 Закону № 1106-ІV.

Таким чином, Підігріцівська сільська рада всупереч Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» не оприлюднила на офіційному веб-сайті Підгірцівської сільської ради повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта (тобто проекту Рішення Підгірцівської сільської ради Обхуівського району Київської області «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці»), а також іншу інформацію, передбачену ст. 9 Закону № 1160-ІУ «Про засади державної регуляторної політики у сфері подарської діяльності»; та не розробила і не оприлюднила аналіз регуляторного впливу щодо проекту вказаного Рішення про затвердження технічної документації з нормативної шової оцінки земель села Підгірці». Крім того, як було встановлено судом, Підгірцівська сільська рада не оприлюднила на офіційному веб-сайті Підгірцівської сільської ради сам проект оскаржуваного рішення разом із відповідним аналізом регуляторного впливу та звіт про відстеження результативності регуляторного акта, що є порушенням процедури прийняття регуляторних актів - проектів рішень про затвердження нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а саме проекту оскаржуваного Рішення.

В ході судового розгляду справи, Козинською селищною радою не спростовані наведені обставини щодо процедури прийняття оскаржуваного рішення.

Вказана правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у Постанові КАС Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 200/12944/19-а.

Разом з тим, з листа Козинської селищної ради Обухівського району Київської області за вих. № 50 від 13.01.2022 вбачається, що оскаржуване рішення «було оприлюднено Підгірцівською сільською радою на офіційному сайті Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області Обухівського району Київської області в строки встановлені законом», та «...до моменту приєднання до Козинської територіальної громади Обухівського району Київської області (кінець 2020 р.) в Підгірцівській сільській раді були відсутні друковані засоби масової інформації відповідної ради, а також місцеві друковані засоби масової інформації».

Також у абз. 4 вказаної відповіді відповідач зазначив, що «...відповідно до ст. 14 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» регуляторні органи публікуються у друкованих засобах масової інформації та/або розміщують на своїх офіційних сторінках у мережі Інтернет або оприлюднюють в інший спосіб, у тому числі через телебачення і радіо, інформацію про здійснення ними регуляторної діяльності».

Разом з тим, відповідно до статті 21 Закону України від 23.09.1997 №539/97-ВР«Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» діяльність місцевих органів державної влади та органів місцевого самоврядування висвітлюється в друкованих засобах масової інформації регіональної та місцевої сфери розповсюдження на умовах, визначених у договорах між цими органами і редакціями зазначених друкованих засобів масової інформації.

Приписам статті 21-1 вказаного закону обумовлено, що доведення до відома населення законів України та інших нормативно-правових актів здійснюється шляхом їх офіційного опублікування відповідно до закону державними друкованими засобами масової інформації та офіційними друкованими виданнями (офіційними виданнями), висвітлення аудіовізуальними засобами масової інформації, оприлюднення на офіційних веб-сайтах органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також в інший спосіб, визначений законом.

Таким чином, оскаржуване рішення (проект рішення), підлягало обов`язковому оприлюдненню в друкованих засобах масової інформації, доказів здійснення чого відповідачем по справі не надано.

Частиною 17 статті 46 Закону №280/97-ВР встановлено, що сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Згідно з пунктами 4, 5 частини третьої статті 50 Закону № 280/97-ВР секретар сільської, селищної, міської ради організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації» та інших законів та забезпечує своєчасне доведення рішень ради до виконавців і населення, організує контроль за їх виконанням, забезпечує оприлюднення рішень ради відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації», забезпечує офіційне оприлюднення рішень ради, які відповідно до закону є регуляторними актами, а також документів, підготовлених у процесі здійснення радою регуляторної діяльності, та інформації про здійснення радою регуляторної діяльності.

Як визначено пунктом 7 частини першої статті 15 Закону № 2939-VI розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати, зокрема, плани проведення та порядок денний своїх відкритих засідань.

Відповідно до частини другої статті 15 Закону № 2939-VI інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.

Статтею 5 Закону № 2939-VI визначено способи оприлюднення інформації, а саме: доступ до публічної інформації забезпечується шляхом систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційному веб сайті в мережі інтернет; на єдиному державному веб - порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь - яким іншим способом.

Як встановлено судом, Козинською селищною радою надано до суду скріншот сайту Підгірцівської сільської ради про опублікування на сайті ради повідомлення про прийняття рішення «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці» 21.11.2018.

Однак, на спростування даних доводів на замовлення Приватного акціонерного товариства «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів» судовим експертом Пономарьовим Олександром Олексійовичем проведено комп`ютерно-технічне дослідження на вирішення якого було поставлено наступні питання:

«Чи міститься серед даних веб-ресурсу Internet Archive3a веб-адресою https://web.archive.org інформація про забережні дані станом на 2019 рік щодо веб-ресурсу підгірці.укр, а саме оголошення з заголовком «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну доку ментацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці», яке відповідно до інформаціїї веб-сайту підгірці.укр розмішене 21.11.2018 року?»;

2) «На основі виявлених фактів чи могла існувати на веб ресурсі підгірці.укр публікація з заголовком «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці» станом на 28.11.2018?»;

3) «Чи можливо встановити дати створення, редагу вання (внесення змін), останнього доступу до документу з назвою «Рішення «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці», який розмішений на веб-ресурсі підгірці.укр під оголошенням з заголовком «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці»?

Якщо так, прошу вказати відповідні дати та роз`яснення до них.»;

4) «Яка реальна дата розміщення (загрузки) на веб-ресурс підгірці.укр документу «Рішення «Про затвердження технічної доку ментації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці», що розміщений на веб-ресурсі підгірці.укр під оголошенням з заголовком «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці»?»;

5) «Яка реальна дата розміщення на веб-ресурсі підгірці.укр оголошення з заголовком «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну доку ментацію з нормативної ірошової оцінки села Підгірці»?».

Частиною першою статті 104 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення..

Відповідно до приписів частин першої-третьої статті 101 Кодексу адміністративного судочинства України 1. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Частиною сьомою статті 101 Кодексу адміністартвиного судочинства України обумовлено, що у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Як встановлено судом в ході судового розгляду справи, за результатами замовленого позивачем ком`ютерно-технічного дослідження виконаного судовим експертом Пономарьовим О.О., вказаним судом якспертом, який як зазначено у висновку експерта попереджений про кримінальну відповідальність, оформлено висновок експерта за результатами проведення комп`ютерно-технічного дослідження у висновках якого зазначено, що …2. На основі встановленої інформації щодо відсутності серед збережених на веб-ресурсі «Internet Archive WaybackMachine» за веб-адресою «htps: web.archive.org/» даних, оголошення «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці»,» не могло бути розміщене на веб-ресурсі за веб-адресою »https: підгірці.укр» станом на 21.11.2018 рік.

3. Встановлена інформація щодо дати створення, редагування та останнього друку файлу (документу) « 01-затвердження-нормативно-грошової-оцінки-земель-села-Підгірці.UА», що доступний до завантаження за гіперпосиланням «Рішення «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки села Підгірці» на веб-сторінці з оголошенням "Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці" на веб-ресурсі за веб-адресою "https://підгірці.укр.", наведено в таблиці 3 дослідницької частини. Встановлені дані щодо дат можуть свідчати про те, що файл (документ) "01-затвердження-нормативно-грошової-оцінки-земель-села-Підгірці.odt" завантажено та розміщено на веб-ресурсі за веб-адресою "https://підгірці.укр."пізніше 21.11.2018.

4.В ході дослідження, виявлено інформацію, що 14.01.2022 року здійснювалось останнє корегування веб-сторінки з оголошенням «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці», тому встановити фактичну дату розміщення на ній файлу (документу) « 01-затвердження-нормативно-грошової- оцінки-земель-села-Під гірці .odt» без дослідження баз даних веб-ресурсу за веб- адресою «https://підгірці.укр» та доступу до панелі адміністратора ресурсу не виявляється можливим.

5. В ході дослідження, виявлено інформацію, що 14.01.2022 року здійснювалось останнє корегування веб-сторінки з оголошенням «Підгірцівською сільською радою затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки села Підгірці», тому встановити фактичну дату розміщення оголошення на веб-ресурсі за веб-адресою «https://підгірці.укр» без дослідження його баз даних та доступу до панелі адміністратора ресурсу не виявляється можливим.».

При цьому відповідач жодних котраргументів щодо даного висновку експерта суду не навів та доводів даного висновку не спротсував.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову ПрАТ «Корчуватський комбінат будівельних матеріалів».

Водночас, суд відхиляє доводи Козинської селищної ради про пропуск позивачем шестимісячного стркоу звернення до суду з огляду на те, що предметом спору у справі є рішення Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області від 13.11.2018 №1.51.VІІ "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці". оскільки як було встанволено судом в межах даної справи вказане рішення відноситься до регуляторних актів та є нормативно-правовим актом.

Відтак, оскільки оскаржуване рішення не є аком індивідуальної дії, тому є безпідставними доводи відповідача про те, що на даний спір поширюється шестимісячний строк звернення до суду.

Суд зауважує, що особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень врегульовано статтею 264 КАС України.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини третьої статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

Отже для оскарження нормативно-правових актів органу місцевого самоврядування КАС України передбачена спеціальна процедура, відмінна до тієї, що передбачена для оскарження актів індивідуальної дії. Відмінність у правових наслідках при визнанні нечинним нормативно-правового акта та визнанні протиправним акта індивідуальної дії зумовлюють різні юридичні наслідки.

З урахуванням зазначеного за умови перебування особи (позивача) у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом і який оскаржується до адміністративного суду, строк звернення до адміністративного суду з позовом не може обмежуватися шістьма місяцями. У разі оскарження нормативно-правового акту строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акту.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для скасування спірного нормативно-правового регуляторного акта - Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці», оскільки належним способом захисту порушеного права позивача є визнання протиправним та нечинним такого рішення, яке за своєю суттю є нормативно-правовим актом.

Так, суд звертає увагу, що спеціальною нормою КАС України, яка регулє особливості провадження у справах щодо оскарження норматино-правових актів є стаття 264 КАС України. Частиною дев`ятою статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

Крім того, пунктами 1, 2 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, скасуванню підлягають індивідуальні акти, а нормативно-правові визнаються нечинними. Таким чином, враховуючи предмет спору у даній справі та положення статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України суд зауважує, що належним способом захисту порушеного права позивача є саме визнання протиправним та нечинним спірного рішення.

Крім того, суд відхиляє доводи позивача стосовно того, що належним способом захисту порушеного права є саме скасування спірного рішення, яке за своєю суттю є нормативно-правовим актом, про що зазначено у постанові Верховного Суду від 15.06.2021у справі № 200/12944/19-а (адміністративне провадження № К/9901 /9692/21), якою суд залишив в силі Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29.04.2020 року, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 15.02.2021, яким було визнано протиправним та скасовано рішення № 959/50-VI від 19 жовтня 2018 року Ясинуватської районної ради Донецької області про затвердження технічної документації з нормативно грошової оцінки земельних ділянок за межами населених пунктів Красногорівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області.

Так позивач наголошував на тому, що у вказаній справі позивач просив у позові визнати протиправним та нечинним вказане рішення, однак суди визначили ефективний спосіб захисту прав позивача та ухвалили визнати протиправним та скасувати (а не визнати нечинним) оскаржуване рішення, застосувавши частину другої статті 5 та пункт 10 частини другої статті 245 КАС України, згідно яких у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів).

Суд зазначає, що для оскарження нормативно-правових актів передбачена інша процедура, ніж та, що передбачена для оскарження актів індивідуальної дії.

Суд зауважує, що згідно правових висновків викладених у постанові Верховного Суду від 08.02.2022 по справі № 1540/3828/18 «..разом із тим, Верховний Суд погоджується із доводами касаційної скарги про те, що суд апеляційної інстанції, на порушення вимог статей 5, 245, 264, 265 КАС, задовольнивши позов та визнавши Спірне рішення протиправним, помилково скасував нормативно-правовий акт, хоча мав би визнати його нечинним.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

У пункті 1 частини другої статті 245 КАС зазначено, що, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Згідно з частиною дев`ятою статті 264 КАС суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

За положеннями статті 265 КАС резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.

Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Отже, аналіз норм статей 5, 245, 264, 265 КАС дає підстави для висновку, що такий спосіб захисту, як вимога про скасування акта, може стосуватися лише випадків оскарження індивідуального акта, тоді як у даній справі оскаржено нормативно-правовий акт, який може бути визнаний нечинним внаслідок визнання його протиправним. Відмінність між встановленою судом незаконністю (протиправністю) актів індивідуальних та нормативно-правових є істотною і полягає, зокрема в моменті втрати чинності такими актами. У разі визнання незаконним (протиправним) індивідуальний акт є таким, що не діє з моменту його прийняття, а нормативно-правовий, якщо інше не встановлено законом або не зазначено судом, втрачає чинність після набрання законної сили судовим рішенням.

Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що Верховний Суд у постанові Суду від 10.03.2020 у справі № 160/1088/19 щодо неможливості застосування визнаного судом протиправним нормативно-правового акта зазначив таке.

Відповідно до пункту 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя» N 9 від 01.11.96 судам необхідно виходити з того, що нормативно-правові акти будь-якого державного чи іншого органу (акти Президента України, постанови Верховної Ради України, постанови і розпорядження Кабінету Міністрів України, нормативно-правові акти Верховної Ради Автономної Республіки Крим чи рішення Ради міністрів Автономної Республіки Крим, акти органів місцевого самоврядування, накази та інструкції міністерств і відомств, накази керівників підприємств, установ та організацій тощо) підлягають оцінці на відповідність як Конституції, так і закону. Якщо при розгляді справи буде встановлено, що нормативно-правовий акт, який підлягав застосуванню, не відповідає чи суперечить законові, суд зобов`язаний застосувати закон, який регулює ці правовідносини.

Суд визнає, що частина друга статті 265 КАС, згідно з якою нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду, не регулює питань щодо можливості застосування нормативно-правових актів, визнаних судом протиправними. Предметом її регулювання є встановлення моменту втрати чинності нормативно-правовим актом, визнаним судом нечинним.

Проте, слід наголосити на неможливості зобов`язання виконати положення нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним та таким, що прийнятий поза межами повноважень, не в порядку та спосіб, передбачені законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу Держави Україна на ту обставину, що дії суб`єкта владних повноважень щодо втручання в права особи повинні бути обґрунтованими, законними, необхідними, а вручання - пропорційним.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява N 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява N 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

Враховуючи викладене, визнання протиправним і нечинним у судовому порядку нормативно-правового акта унеможливлює його застосування саме з моменту його прийняття".

Частиною першою статті 139 КАС України обумовлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, сплачена позивачем сума судового збору підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та нечинним Рішення п`ятдесят першої сесії Підгірцівської сільської ради Обухівського району Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2018 року № 1.51.VII «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Підгірці».

3. Зобов`язати Козинську селищну раду Обухівського району Київської області невідкладно після набрання рішенням законної сили опублікувати резолютивну частину рішення суду у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено відповідно до вимог статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Стягнути з Козинської селищної ради Обухівського району Київської області (ідентифікаційний код 04362697; місцезнаходження:и 08711, Київська область, Обухівський район, смт. Козин. вул. Партизанська, 2) на користь Приватного акціонерного товариства "Корчуватський комбінат будівельних матеріалів" (ідентифікаційний код 04012365; місцезнаходження: 03083, м. Київ, вул. Пирогівський шлях, 34) сплачену суму судового збору в розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 16 вересня 2022 р.