Справа № 580/4174/22
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2022-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2022 року справа № 580/4174/22

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю та виконавчого комітету Уманської міської ради про визнання протиправним та скасування індивідуального акту, -

ВСТАНОВИВ:

14.09.2022 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_2 з позовною заявою до Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю та виконавчого комітету Уманської міської ради, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Уманської міської ради від 05.01.2022 №1 «Про демонтаж тимчасових споруд, малих архітектурних форм, рекламних засобів та інших об`єктів некапітального типу на території Уманської міської територіальної громади, встановлених з порушенням законодавства» в частині, яка стосується демонтажу тимчасової споруди, встановленої за адресою АДРЕСА_1 , належної позивачу;

- визнати протиправним та скасувати наказ №435/15-16 Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю від 29.12.2021.

Подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України і підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява ОСОБА_1 містить дві позовні вимоги немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI за подання до суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 2481 грн.

Таким чином, позивач за одну позовну вимогу немайнового характеру має сплатити судовий збір у сумі 992 грн. 40 коп. (2481 грн. х 0,4).

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір на загальну суму 1984 грн. 80 коп. (992 грн. 40 коп.).

Щодо строку звернення до суду суддя зазначає наступне.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з?ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Оскаржуване рішення №1 було прийняте 05.01.2022, оскаржуваний наказ №435/15-16 29.12.2021.

Таким чином, строк звернення до суду на їх оскарження збір 05.07.2022 та 29.06.2022 відповідно.

Позивач звернувся з позовом до суду 14.09.2022, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Згідно частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов?язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач у позовній заяві просив поновити строк звернення до суду, зазначивши, що дізнався про існування оскаржуваних рішень та наказу із відкритих джерел місцевої влади у кінці 2021 року. В обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду послався на дію на території України воєнного стану та дію на території України карантину у зв`язку з епідемією коронавірусу.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду суддя зазначає наступне.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства, пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Вказані правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (зі змінами) було запроваджено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року. У подальшому термін дії карантину продовжений постановами Кабінету Міністрів України до 31.08.2022.

З 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), яким внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18.06.2020 №731-1Х, який набрав законної сили 17.07.2020, були внесені зміни до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, та передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, згідно вказаних норм, строк звернення до суду підлягає поновленню лише у тому разі, якщо його пропуск був зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач не зазначає, які саме обмеження у зв`язку із карантином зумовили пропуск строку звернення до суду та не надає доказів на підтвердження вказаних обставин. Відтак, посилання на дію на території України карантину є необгрунтованим.

Щодо посилань позивача на дію в Україні воєнного стану суддя зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022р. №133/2022, затвердженого Законом України від 15.03.2022р. №2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022р. строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022р. №259/2022, затвердженого Законом України від 21.04.2022р. №2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022р. строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022р. №341/2022, затвердженого Законом України від 22.05.2022р. №2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022р. строком на 90 діб.

Отже, воєнний стан в Україні був введений 24.02.2022.

Проте позивач не надав доказів на підтвердження того, що саме воєнний стан зумовив пропуск строку звернення до суду. Водночас на території Черкаської області воєнні дії не велись і не ведуться.

Враховуючи викладене, зазначені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду причини пропуску строку звернення до суду не є поважними.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п?яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю та виконавчого комітету Уманської міської ради про визнання протиправним та скасування індивідуального акту залишити без руху.

2. Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви, викладених в мотивувальній частині ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Копію ухвали направити позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Алла РУДЕНКО