Справа № 620/18777/21
Суддя: Падій В.В.
Дата ухвалення: 2022-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2022 року Чернігів Справа № 620/18777/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Падій В.В.,

за участі секретаря Михайлової І.О.,

представника позивача Присенко О.О..

представника відповідача Лисиця О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за правилами загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Китайсько-українська компанія «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Китайсько-українська компанія «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» (далі ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД») звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області (далі- ГУ ДПС у Чернігівській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 26.08.2021 №4592/25010700 про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Китайсько-українська компанія «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» пені в розмірі 561688,95 грн.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено, що прийняте відповідачем податкове повідомлення-рішення суперечить чинному законодавству, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Падій В.В. від 22.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позов.

Відповідачем подано до суду відзив на позов, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, зазначивши, що під час перевірки дотримання позивачем валютного законодавства було встановлено порушення ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» Закону України «Про валюту і валютні операції», з урахуванням Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Зокрема, валютні кошти в сумі 28594,84 дол. США надійшли на поточний рахунок товариства від нерезидента з порушенням 365-денного терміну розрахунків та валютні кошти в сумі 58327,17 дол. США станом на 27.07.2021 не надійшли, у результаті чого допущено порушення вимог валютного законодавства на загальну суму 561688,95 грн, в тому числі 28594,84 дол. США з порушенням граничних строків розрахунків на 64 календарних дні (з 02.02.2021 по 06.04.2021) на загальну суму пені 154056,92 грн та 58327,17 дол. США з порушенням граничних строків розрахунків на 84 календарних дні (05.05.2021 по 27.07.2021) на загальну суму пені 407632,03 грн. Станом на 27.07.2021 розрахунки завершені, значиться прострочена дебіторська заборгованість 58327,17 дол. США. За результатами перевірки складено акт перевірки та винесене податкове повідомлення-рішення, яким застосовано суму пені за порушення строку розрахунку у розмірі 561688,95 грн. Відповідач вважає винесене рішення правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій свою правову позицію, викладену в позовній заяві підтримав та просив позов задовольнити повністю.

Відповідачем подані заперечення на відповідь на відзив, в якій виклав аналогічні обставини, як і у відзиві на позов.

09.02.2022 до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, обґрунтована тим, що податкове повідомлення-рішення від 28.01.2022 №1214/25010700 винесено відповідачем з ідентичних підстав, з яких оскаржується ППР від 26.08.2021 №4592/25010700. Зазначає, що вимоги є пов`язаними між собою підставою виникнення та поданими доказами, а тому можуть бути об`єднані в одній позовній заяві.

Ухвалою суду від 10.02.2022 відмовлено ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог та повернуто її заявнику без розгляду.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Падій В.В. від 21.02.2022 призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позов.

Судове засідання проводилось у порядку, передбаченому статтею 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 02.01.2019 між ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» (продавець) та нерезидентом DALIAN.,(покупець) було укладено контракт №005 та доповнення до нього, відповідно до умов яких позивач зобов`язався передати у власність покупця доску ясеня, а покупець зобов`язався прийняти та оплатити його в порядку та на умовах, встановлених контрактом. Пунктами 3.1 та 3.2 договору встановлено, що розрахунковою валютою даного контракту є долар США. Ціна зазначається в інвойсах і специфікаціях. Пунктом 4.2 договору визначено, що оплата товару проводиться шляхом перерахунку грошових коштів на розрахунковий рахунок продавця на підставі інвойсу. Строк сплати 5 банківських днів (а.с.26-33).

На виконання умов експортного контракту позивач за період, з 02.01.2019 по 05.05.2020, відвантажив нерезиденту DALIAN., обрізні пиломатеріали з ясеня на загальну суму 1116600,21 дол. США відповідно до митних декларацій (а.с.45-108).

03.08.2020 при отриманні товару за МД ЕК 10 АА №UA500040/2020/205483 від 05.05.2020 нерезидентом виявлено брак товару на загальну суму 31568,89 дол. США, поставленого за контрактом, про що комісією з боку покупця DALIAN.,було складено акт від 03.08.2020 (а.с.37-38).

03.05.2021 між ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» (продавець) та нерезидентом DALIAN TRADE.,(покупець) було укладено додаткову угоду до контракту №005, відповідно до якої внесено зміни до пункту 3.3 контракту №005 та викладено в наступній редакції: вартість контракту складає 1085011,32 дол. США та може бути змінена за згодою сторін шляхом підписання додаткової угоди до контракту (а.с.33).

На підставі наказу від 12.07.2021 №1189-п, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 та статті 79 Податкового кодексу України, посадовими особами контролюючого органу проведено позапланову невиїзну документальну перевірку ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» з питань дотримання вимог валютного законодавства за період з 02.01.2019 по 27.07.2021 по контракту №005 від 02.01.2019.

За наслідками перевірки ГУДПС у Чернігівській області складено акт від 03.08.2021 №4621/07/41455100, з додатками (а.с.14-25), у якому зафіксовано порушення позивачем частини другої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, щодо порушення строків надходження валютної виручки по контракту щодо експорту товарів №005 від 02.01.2019, укладеному з нерезидентом DALIAN., (Китай).

На підставі вказаного вище акту перевірки ГУДПС у Чернігівській області винесено ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» податкове повідомлення-рішення від 26.08.2021 №4592/25010700, яким позивачу нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства в сумі 561688,95 грн. (а.с.12-13).

У зв`язку з наведеним, з урахуванням змін, внесених сторонами контракту, вважає, що вартість поставленого товару за контрактом сплачена в повному об`ємі, підстав для застосування до позивача штрафних санкцій немає, тому звернулось до суду з відповідним адміністративним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (далі - Закон №2473-VIIІ), Положенням про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 (далі - Положення) та Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (далі - Інструкція).

Статтею 13 Закону №2473-VIIІ установлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Відповідно до пункту 21 Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до підпункту 1 пункту 7 Інструкції банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 "Експорт", ЕК-11 "Реекспорт" на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.

Банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (уключаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності) (пункт 8 Інструкції).

Згідно із підпунктом 2 пункту 9 Інструкції банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473-VIIІ порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

З аналізу даних правових норм слідує, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів. Порушення резидентом строків розрахунків тягне за собою нарахування пені за кожен день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів.

Судом встановлено, що нерезидент DALIAN FINANE AND TRADE CO., LTD на виконання умов експортного контракту за період, з 02.01.2019 по 05.05.2020 перерахував на розрахунковий рахунок позивача валютні кошти за товар в сумі 1035031,32 дол. США, в тому числі 28594,84 дол. США з порушенням граничних строків розрахунків на 64 календарних дні (строк 01.02.2021, надійшли 06.04.2021).

Валютна виручка від нерезидента в сумі 58327,17 дол. США за МД ЕК 10 АА №UA500040/2020/205483 від 05.05.2020 (граничний термін надходження - 04.05.2021) станом на 27.07.2021 не надійшла, чим порушено граничні строки розрахунків на 84 календарні дні (а.с. 107-108).

Отже ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» допущено порушення вимог валютного законодавства та оплата за товар відповідно до зовнішньоекономічного договору від 02.01.2019 №005 здійснена нерезидентом з порушенням встановлених строків на 64 дні, за період з 02.02.2021 по 06.04.2021, на загальну суму пені 154056,92 грн та на 84 дні за період, з 05.05.2021 по 27.07.2021, на загальну суму пені 407632,03 грн.

Проте ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» обґрунтовує свій позов, тим, що недотримання термінів розрахунку по зазначеному контракту спричинено браком поставленого товару, оскільки 03.08.2020 при отриманні товару за МД ЕК 10 АА №UA500040/2020/205483 від 05.05.2020 нерезидентом виявлено брак товару на загальну суму 31568,89 дол. США, поставленого за контрактом, про що комісією з боку покупця DALIAN FINANE AND TRADE CO., LTD було складено акт від 03.08.2020 (а.с.37-38), а 03.05.2021 між ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» (продавець) та нерезидентом DALIAN FINANE AND TRADE CO., LTD (покупець) було укладено додаткову угоду до контракту №005, відповідно до якої внесено зміни до пункту 3.3 контракту №005 та викладено його в наступній редакції: вартість контракту складає 1085011,32 дол. США та може бути змінена за згодою сторін шляхом підписання додаткової угоди до контракту (а.с.33). А отже вважають, що заборгованість за поставлений за контрактом товар відсутня, що підтверджується актом звірки взаємних розрахунків за період, з 01.01.2019 по 25.09.2021 згідно контракту №005 від 02.01.2019 (а.с. 34-36)

З огляду на наведене, ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» зазначає, що застосування до нього відповідачем штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства є необґрунтованим.

Однак, з такою позицією суд не погоджується, враховуючи таке.

Статтею 13 Закону №2473-VIIІ визначено вичерпний перелік підстав, на підставі яких може зупинятись нарахування пені суб`єктам господарювання, у випадку недотримання вимог вказаного Закону.

Відповідно до частини 6 статті 13 Закону №2473-VIIІ у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Крім того у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується (частина 7 статті 13 Закону №2473-VIIІ).

Частиною третьою статті 14 Закону України від 02.12.1997 №671/97-ВР «Про торгово-промислові палати в Україні» установлено, що Торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Згідно підпункту 2 пункту 12 Розділу ІІІ Завершення банком здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №7 (у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) зменшення суми грошових коштів, які мають надійти на користь резидента від нерезидента як оплата за експорт товару або вартості товарів, що імпортуються, допускається за умови, якщо протягом виконання зобов`язань за договором, зокрема, відбувається перегляд ціни товарів унаслідок дій форс-мажорних обставин, що призвели до зміни кількісних та/або якісних характеристик товару, - на суму недопоставлених (недоотриманих) та/або неякісних товарів. Зміна ціни товару має бути підтверджена Торгово-промисловою палатою або іншим уповноваженим органом (експертною організацією) згідно з правилами чи звичаями країни розташування сторони договору або третьої країни відповідно до умов договору.

Суд звертає увагу, що й умовами контракту від 02.01.2019 №005, укладеному з нерезидентом, передбачено, що всі спори, розбіжності чи вимоги, які виникають по даному договору або у зв`язку з ним, в тому числі, що стосуються його тлумачення, виконання, порушення, припинення або недійсність підлягають вирішенню в Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України (пункт 8.2 Контракту).

Однак на підтвердження виникнення форс-мажорних обставин, які пов`язані із невиконанням контракту, в тому числі і щодо зменшення суми по контракту ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» довідку Торгово-промислової палати України ні контролюючому органу, ні до суду не надано.

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку (частина четверта статті 13 Закону №2473-VIIІ).

Разом з тим ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» відповідний висновок щодо продовження строків розрахунку по договору поставки від 02.01.2019 №005 не наданий.

Щодо доводів позивача про безпідставне нарахування штрафних санкцій за період з 01.03.2020 по 31.12.2021, посилаючись на положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового Кодексу України (далі ПК України), то суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 розділу Перехідні положення ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

- порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

- відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

- порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Підпунктом 54.3.3 ПК України визначено, що згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку та збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Визначення поняття пені встановлено підпунктом 14.1.162 ПК України, а саме: пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 3.1 ПК України встановлено, що податкове законодавство України складається з Конституції України; цього Кодексу; Митного кодексу України та інших законів з питань митної справи у частині регулювання правовідносин, що виникають у зв`язку з оподаткуванням митом операцій з переміщення товарів через митний кордон України (далі - закони з питань митної справи); чинних міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування; нормативно-правових актів, прийнятих на підставі та на виконання цього Кодексу та законів з питань митної справи; рішень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з питань місцевих податків та зборів, прийнятих за правилами, встановленими цим ПКУ.

При цьому пунктом 5.1 ПК України визначено, що поняття, правила та положення, установлені цим Кодексом та законами з питань митної справи, застосовуються виключно для регулювання відносин, передбачених статтею 1 ПК України.

Враховуючи викладене, ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац 1 пункту 1.1 ПК України).

Водночас правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права й обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом №2473-VIIІ.

Згідно з частиною 2 статті 3 Закону №2473-VIIІ питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом.

Частиною 3 статті 3 Закону №2473-VIIІ визначено, що у разі, якщо положення інших законів суперечать положенням Закону, застосовують положення цього Закону.

Як зазначалося вище, частиною 5 статті 13 Закону №2473-VIIІ передбачено, що порушення нерезидентами строку розрахунків тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3% суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті, або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до частини 8 статті 13 Закону №2473-VIIІ центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною 5 цієї статті.

Із системного аналізу зазначених вище норм ПК України та Закону №2473-VIIІ слідує, що на пеню, нараховану відповідно до Закону №2473-VIIІ, не поширюються положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу Перехідні положення ПК України.

Отже пеня за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, встановлена саме Законом №2473-VIII та не підпадає під правове регулювання пені, що передбачена нормами ПК України.

Положеннями Закону України від 17.03.2020 №533-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» внесено зміни саме в порядок нарахування пені за порушення податкового законодавства, яка передбачена відповідними нормами ПК України.

Водночас суд звертає увагу, що Законом №533-ІХ не вносилися зміни до порядку нарахування пені за порушення вимог валютного законодавства в частині порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, яка нараховується відповідно до частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII.

Таким чином Законом №533-ІХ не передбачено звільнення від відповідальності на період карантинних обмежень за порушення вимог валютного законодавства.

При цьому норми Закону №2473-VIII та інших нормативно-правових актів, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19).

Крім того статтею 13 Закону №2473-VIIІ визначено вичерпний перелік підстав, на підставі яких може зупинятись нарахування пені суб`єктам господарювання, у випадку недотримання вимог вказаного Закону.

Суд наголошує, що діючи на власний ризик в межах умов контракту, позивач не був позбавлений можливості врегулювати договірні відносини з урахуванням загальнодоступних правил валютного контролю, врахувавши ризики їх недодержання іншою стороною. Оскільки позивач мав право звернутись у встановленому порядку до уповноваженої установи з питань неналежного виконання контрагентом зобов`язання за експортним контрактом, проте цього не вчинив, контролюючим органом правомірно нарахована пеня за час прострочення оплати товару, розмір якої не виходить за межі гранично встановленого законом.

Суд зазначає, що норми Закону №2473-VIIІ носять імперативний характер і визначена ними відповідальність настає незалежно від причин, з яких сталося порушення. У свою чергу відповідно до Закону №2473-VIIІ порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПУ України встановлено, що згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

У зв`язку з наведеним, суд вважає оскаржуване податкове повідомлення - рішення прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень, у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Суд зазначає, що в силу вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Однак позивачем на підтвердження наданих у позові доводів не надано до суду жодних належних і допустимих доказів правомірності своїх дій.

Суд звертає увагу на те, що особами, які можуть бути суб`єктами визначеного статтею 13 Закону №2473-VIIІ правопорушення, є резиденти. Отже, саме на резидентів, а не на їх контрагентів покладений обов`язок із забезпечення фінансової дисципліни в частині зарахування виручки на їх валютні рахунки, у тому числі і шляхом ініціювання відповідних судових чи арбітражних процедур.

Інші доводи та аргументи позивача не спростовують висновків суду.

При цьому судом враховується, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи встановлені вище обставини, суд вважає, що висновки ГУДПС у Чернігівській області про порушення ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» вимог валютного законодавства є обґрунтованими, а тому у задоволенні позову ТОВ КУК «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» необхідно відмовити.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Китайсько-українська компанія «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 та підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 19 вересня 2022 року.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Китайсько-українська компанія «ВУД ІНДУСТРІ ЛІМІТЕД» (вул. Шевченка, 115, с. Наумівка, Корюківський район, Чернігівська область, 15314, код ЄДРПОУ - 41455100).

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби у Чернігівській області (вул. Реміснича, буд. 11, м. Чернігів, 14000, ).

Суддя В.В. Падій