Справа № 420/1840/22
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2022-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1840/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Глуханчука О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

25 січня 2022 року до суду надійшов адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області, у якому позивач просить суд:

визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 15.12.2021 року №57568 про відповідність ФОП ОСОБА_1 п.8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ФОП ОСОБА_1 з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості;

визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 31.12.2021 №3605422/ про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області врахувати таблицю даних платника податку ФОП ОСОБА_1 , зареєстрованої у контролюючому органі 22.09.2021 за №;

стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь ФОП ОСОБА_1 судові витрати.

Обґрунтування позовних вимог

Позов мотивований тим, що позивач зареєстрований як фізична особа-підприємець 08.10.2002. Основний вид економічної діяльності - вантажний автомобільний транспорт (КВЕД 49.41). Починаючи з 24.09.2020 є асоційованим учасником Асоціації міжнародних автомобільних перевізників України (АсМАП) з правом роботи в системі МДП.

Як зазначено у позові, через електронний кабінет платника податків позивачем отримано рішення ГУ ДПС в Одеській області від 15.12.2021 №57568 про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податків. Згідно даного рішення, контролюючий орган дійшов висновку про відповідність Позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі «Податкова інформація» даного рішення зазначено: «встановлено придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості».

У подальшому, позивачем було також отримано рішення ГУ ДПС в Одеській області від 31.12.2021 №3605422/ про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість.

Не погоджуючись із зазначеними рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх порушених прав.

Доводи позивача щодо протиправності оскаржених рішень про відповідність критеріям ризиковості платника податку від 15.12.2021 року №57568 та про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 31.12.2021 №3605422/ мотивовані наступним.

Так, позивач посилається на те, що відповідно до Порядку №1165, бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)» та яка повинна бути розшифрована.

Проте, як стверджує позивач, у відповідному рядку «Податкова інформація» оскаржуваного рішення зазначено лише: «встановлено операції з придбання товару у контрагента з ознаками ризиковості». Позивачем не було отримано будь-яких доказів чи інформації щодо того, які саме операції та з якими саме контрагентами стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення. Отже, рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку від 15.12.2021 року №57568 не відповідає ознакам обґрунтованості та вмотивованості.

Як зазначає позивач, висновки контролюючого органу про ризиковість ФОП ОСОБА_1 не відповідають дійсності, оскільки для здійснення власної господарської діяльності у позивача наявні правові, трудові та матеріально-технічні можливості.

Зокрема, у позивача, як він стверджує, наявні орендовані приміщення, наймані працівники; ФОП ОСОБА_1 є членом АСМАП, що надає право здійснювати міжнародні транспортні перевезення. Перевезення здійснюється на території України автомобільним транспортом, який належить ФОП ОСОБА_1 та зареєстрований у органах МВС у відповідності до норм чинного законодавства. Інформацію про наявні транспортні засоби було надано до органів ДПС за формою 20-ОПП. У своїй діяльності ФОП ОСОБА_1 використовує орендоване нерухоме майно (автостоянка, офіс), про що подана форма 20-ОПП.

Також позивач вказує на те, що станом на 08.09.2021 в трудових відносинах з ФОП ОСОБА_1 перебували три працівника, які працюють на постійній основі. Крім того за договорами цивільно-правових відносин працює 10 осіб. У разі необхідності залучаються додаткові працівники. Всі працівники оформлені і за них сплачуються податки. До ДПС подані звіти про застрахованих осіб.

Як зазначає позивач, ФОП ОСОБА_1 заключено договори про купівлю палива за талонами та паливними картками з підприємствами лідерам ринку: ПП «AMIK Україна», ТОВ «ОККО-БІЗНЕС ПАРТНЕР», ТОВ «ОІЛ ПІВДЕНЬ», ТОВ «КАМПАНІЛЛА».

Основними замовниками з перевезення є контрагенти: ВЕЙН ЛОГІСТИКО, КАСКАД ТРАНЗИТ, ЛУКРО ТОВ, ВАВІЛОН ГРУПП ТОВ, ГРАНД ЛОГІСТИКА.

На переконання позивача, вищевикладене свідчить про реальність його господарської діяльності, наявність у нього достатньої кількості основних засобів, трудових ресурсів тощо для здійснення цієї господарської діяльності.

Також позивачем зазначено, що наявність ознак ризиковості у контрагентів не може автоматично свідчити про відповідність позивача критеріям ризиковості. Натомість, включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Що стосується рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 31.12.2021 №3605422/, позивач зазначив, що відповідно п. 17 Порядку №1165, у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування. Натомість, в оскарженому рішенні, як стверджує позивач, не зазначено цих причин. Окрім того, враховуючи, що рішення про неврахування таблиці було прийнято у зв`язку з прийняттям рішення про відповідність критеріям ризиковості №57568, яке на переконання позивача є протиправним, то, як вважає позивач, відсутні підстави для неврахування таблиці даних платника податку, а тому рішення №3605422/ також підлягає скасуванню.

Процесуальний рух справи

Ухвалою суду від 31 січня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Розгляд справи призначено проводити без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами в порядку ч. 5 ст. 262 КАС України.

16 лютого 2022 року до суду надійшов відзив Головного управління ДПС в Одеській області на позовну заяву з додатками (а.с. 141-152, том 1).

21 лютого 2022 року через канцелярію суду від представника позивача адвоката Подорожнього Андрія Сергійовича, повноваження якого підтверджені ордером серії ВН №1122555 від 21 лютого 2022 року з відміткою про відсутність обмежень у повноваженнях, надійшла заява про зміну предмета позову.

Відповідно до прохальної частини заяви, представник позивача просить прийняти заяву про зміну предмета позову у наступній редакції позовних вимог, а саме:

визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 15.12.2021 року №57568 про відповідність ФОП ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) п.8 Критеріїв ризиковості платника податку;

визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 15.02.2022 року №9194 про відповідність ФОП ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ФОП ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості;

визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 31.12.2021 №3605422/ про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області ФОП ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) врахувати таблицю даних платника податку ФОП ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), зареєстрованої у контролюючому органі 22.09.2021 за №;

стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь ФОП ОСОБА_1 судові витрати.

Ухвалою суду від 09 червня 2022 року прийнято до розгляду заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зміну предмета позову у справі №420/1840/22. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позову заяву в редакції заяви про зміну предмета позову від 21 лютого 2022 року протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали.

30 червня 2022 року від Головного управління ДПС в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву в редакції заяви про зміну предмета позову з додатками.

Позиція відповідача

Відповідно до відзиву, відповідач позов не визнає, з позовними вимогами не погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до фактичних обставин справи відповідач вказує, що згідно даних ІТС «Податковий блок» ФОП ОСОБА_1 року подано таблицю даних платника податку за встановленою формою, таблиці подано засобами електронного зв`язку за електронною формою J1312303 з додатками у кількості 14 документів довільного формату.

Відповідач вказує, що на підставі пунктів 12-14, 16-17 Порядку №1165, на підставі копій документів та поданої Позивачем Таблиці даних платника податку, Комісією ГУ ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №3605422/ від 31.12.2021 року про неврахування поданої позивачем Таблиці даних платника податку відповідно до п.19 Порядку №1165, а саме, у разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (додаток 7).

Отже, як на підставу прийняття рішення №3605422/ від 31.12.2021 року про неврахування поданої позивачем Таблиці даних, відповідач посилається на наявність в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.

Так, відповідач вказує, що на виконання Порядку №1165 Позивача внесено до Переліку ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Порядком №1165, рішенням №57568 від 15.12.2021 року.

У подальшому, на виконання п. 6. Порядок №1165 позивачем було подано Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості № 04/02 від 04.02.2022 року до якого було додано 24 документи.

За результатом розгляду повідомлення та доданих до нього документів, Комісією було прийнято рішення №9194 від 15.02.2022 року про відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості.

В обґрунтування правомірності прийнятих рішень №57568 від 15.12.2021 року та №9194 від 15.02.2022 року про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв відповідач посилався на такі обставини.

За результатами моніторингу реєстрації ФОП ОСОБА_1 податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2021 року встановлені операції:

з придбання товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковості, а саме: ТОВ «КАМПАНІЛЛА» (42318424), яке внесено до переліку ризикових 17.08.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 1335,1 т. грн. (номенклатура придбання: дизельне пальне);

з реалізації товару/послуг контрагентам, які мають ознаки ризиковості, а саме: ПП «ГРАНД ЛОГІСТИКА» (36361922), яке внесено до переліку ризикових 06.04.2021 року, загальний обсяг реалізації з ПДВ 8995,8 т. грн. (номенклатура постачання: транспортно-експедиційні послуги з перевезення вантажів автомобільним транспортом); ТОВ «ЮЖНАЯ ПАЛЬМІРА 2000» (42939822), яке внесено до переліку ризикових 21.12.2021 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 2132,9 т. грн. (номенклатура постачання: перевезення вантажів автомобільним транспортом); ТОВ «ФОРТУНА ФРУКТ» (40725704), яке внесено до переліку ризикових 15.04.2021 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 735,4 т. грн. (номенклатура постачання: організація перевезення вантажів/контейнер); ТОВ «НАШ ОВОЧ» (42892905), яке внесено до переліку ризикових 15.07.2020 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 637,0 т. грн. (номенклатура постачання: вантажне перевезення, супровідні послуги при транспортному обробленні).

Відповідач стверджує, що за результатами проведеного аналізу вбачається, що ФОП ОСОБА_1 по операціям з придбання товарів/послуг має ознаки вигодонабувача; по операціям з реалізації товарів/послуг має ознаки вигодотранспортуючого суб`єкта.

На підставі викладеного відповідач оскаржувані рішення про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості та про неврахування поданої Таблиці даних вважає обґрунтованими та правомірними, посилаючись, зокрема, на те, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту.

Також відповідач у відзиві заперечував щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС в Одеській області витрат позивача на правничу допомогу адвоката у розмірі 10000,00 грн. Відповідач посилався на те, що ця справа не потребувала затрат значного часу, підготовка цієї справи не вимагала великого обсягу юридичної і технічної роботи, тому вважає справедливим призначити позивачеві компенсацію витрат на правову допомогу адвоката у розмірі прожиткового мінімуму на 2021 рік.

Інші заяви по суті справи учасниками справи не надавались, додаткові докази не надходили.

З урахуванням вищенаведеного, суд вирішує справу за наявними у ній матеріалами у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Розглянувши подані заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступне.

Позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі ФОП ОСОБА_1 ) зареєстрований суб`єктом підприємницької діяльності 08.10.2002 року; запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 29.12.2005, номер запису: 0032417 (а.с. 11).

Основним видом економічної діяльності підприємця є: 49.41 Вантажний автомобільний транспорт.

ФОП ОСОБА_1 є платником податку на додану вартість.

На підставі Договору суборенди нежитлових приміщень та споруд №4/18-О від 10.11.2018 року, укладеного з ТОВ «БАЛЬГА ЛТД» (Орендар), ФОП ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) орендує нежитлове приміщення та огороджену площадку з мостінням для здійснення підприємницької діяльності (а саме - організація перевезень вантажним автомобільним транспортом), які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . Загальна площа нежитлових приміщень - 112,0 кв.м. (а.с. 16-22, том 1).

На підтвердження наявності трудових ресурсів позивачем надано до суду: Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2021 року (а.с. 101-105, том 1); Відомості про нарахування заробітної плати застрахованим особам за І, ІІ, ІІІ квартали 2021 року (а.с. 106-115, том 1); Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого ПДФО та ВЗ за І, ІІ, ІІІ квартали 2021 року (а.с. 116-124, том 1); Відомості про трудові відносини осіб та період проходження військової служби за І квартал 2021 року (а.с. 125-129, том 1).

ФОП ОСОБА_1 є членом АСМАП, що надає право здійснювати міжнародні транспортні перевезення. Перевезення здійснюється на території України автомобільним транспортом, який належить ФОП ОСОБА_1 та зареєстрований у органах МВС України у встановленому порядку (а.с. 14, 87-100, том 1).

Цими даними позивач доводить факт наявності у нього достатньої кількості основних засобів, трудових ресурсів тощо для здійснення власної господарської діяльності (49.41 Вантажний автомобільний транспорт).

22 вересня 2021 року ФОП ОСОБА_1 подано до контролюючого органу Таблицю даних платника податку на додану вартість, у якій зазначено наступні Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг, а саме: 49.41, 52.29, 49.41.11, 49.41.1, 49.41.14, 52.29.2 (а.с. 148, 167, том 1).

Вказана Таблиця даних платника податку на додану вартість була зареєстрована у контролюючому органі 22.09.2021 року за № та врахована згідно з рішенням Комісії від 28.09.2021 року №3170467/.

Рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15 грудня 2021 року №57568, ФОП ОСОБА_1 визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податкова інформація: встановлено придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості (а.с. 12, 146, 164 том 1).

Вказане рішення позивач отримав через електронний кабінет платника податку.

31 грудня 2021 року Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 31 грудня 2021 року №3605422/ про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, зареєстрованої у контролюючому органі 22.09.2021 року за №, врахованої згідно з рішенням Комісії від 28.09.2021 року №3170467/. Підстава: наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій (а.с. 13, 147, том 1).

04 лютого 2022 року за №04/02 ФОП ОСОБА_1 подано до контролюючого органу Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, згідно прийнято рішення від 15 грудня 2021 року №57568, з додатками у кількості 24 документи (а.с. 78, том 2).

Разом із повідомленням позивач надав Пояснення щодо здійснення господарської діяльності від 04 лютого 2022 року (а.с. 24-28, том 2).

Згідно наданих пояснень ФОП ОСОБА_1 повідомив, що основний вид його діяльності: вантажний автомобільний транспорт (код 49.41). Перевезення здійснюється на території України автомобільним транспортом, який належить ФОП ОСОБА_1 та зареєстрований у органах МВС у відповідності до норм чинного законодавства (наведений перелік). Інформацію про наявні транспортні засоби було надано до органів за формою 20-ОПП. Також повідомлено про використання нерухомого майна. Тобто, ФОП ОСОБА_1 має основні фонди для здійснення господарської діяльності. Повідомлено про достатні трудові ресурси для здійснення господарської діяльності. Повідомлено, що ФОП ОСОБА_1 заключено договори про купівлю палива за талонами та паливними картками з підприємствами: ПП «AMIK Україна», ТОВ «ОККО-БІЗНЕС ПАРТНЕР», ТОВ «ОІЛ ПІВДЕНЬ». Наведений перелік експедиторів, з яким укладені правочини: ВЕЙН ЛОГІСТИКО, КАСКАД ТРАНЗИТ, ЛУКРО ТОВ, ВАВІЛОН ГРУПП ТОВ, ГРАНД ЛОГІСТИКА, Мерск Україна ЛТД, ТзОВ «Тропік», ТОВ «УКРАЇНСЬКА ЕКСПЕДИЦІЙНА ГРУПА», ТОВ «ФОРМАГ».

15 лютого 2022 року Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням отриманих від платника податку інформації (пояснень) та копій відповідних документів від 04.02.2022 року №04/02, прийнято рішення №9194, яким ФОП ОСОБА_1 визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податкова інформація: подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості (а.с. 166, том 1, а.с. 77, том 2).

Не погоджуючись із зазначеними рішеннями про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку від 15 грудня 2021 року №57568 та від 15 лютого 2022 року №9194, а також про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 31 грудня 2021 року №3605422/, позивач звернувся до суду з даним позовом.

При цьому, позивач стверджує, що у графі «податкова інформація» не вбачається інформації щодо того, які саме операції та з якими саме контрагентами стали підставою для прийняття рішення від 15 грудня 2021 року №57568 про відповідність критеріям ризиковості. Інші оскаржувані рішення прийняті за наслідками прийняття рішення від 15 грудня 2021 року №57568.

У відзиві на позовну заяву відповідач повідомив, що за результатами аналізу діяльності ФОП ОСОБА_1 встановлено операції з придбання товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковості, а саме: ТОВ «КАМПАНІЛЛА», а також з реалізації товару/послуг контрагентам, які мають ознаки ризиковості, а саме: ПП «ГРАНД ЛОГІСТИКА», ТОВ «ЮЖНАЯ ПАЛЬМІРА 2000», ТОВ «ФОРТУНА ФРУКТ», ТОВ «НАШ ОВОЧ».

Вирішуючи спірні правовідносини, надаючи юридичну кваліфікацію встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Податковий кодекс України).

Відповідно до п.п.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 ст.61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.74.1, п.74.3 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій п.74.1 ст.74 Податкового кодексу України).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий п.74.1 ст.74 Податкового кодексу України ).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий п.74.1 ст.74 Податкового кодексу України).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до вимог п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

11.12.2019 року постановою Кабінету Міністрів України № 1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Порядок №1165, у редакції від 04.08.2021 року, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Як передбачено приписами пунктів 4-5 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Комісії від 15 грудня 2021 року №57568 ФОП ОСОБА_1 визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с. 12, 146, 164 том 1).

Згідно Додатку №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Порядок №1165) затверджені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: « 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.».

У рішенні від 15 грудня 2021 року №57568 в графі «Податкова інформація» зазначено про таке: «встановлено придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості».

Проте, зі змісту цього рішення не можливо встановити які саме операції та з якими саме контрагентами стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Пунктом 6 Порядку №1165 також передбачено, що Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Натомість позивачу після отримання першого рішення про віднесення ФОП ОСОБА_1 до переліку ризикових платників податків на підставі взаємовідносин з ризиковим контрагентом не надано змоги надати відповідні документи, необхідні для розгляду питання щодо виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, як передбачено Порядком №1165, оскільки не повідомлено хто є таким ризиковим контрагентом.

Інформація про те, що за результатами аналізу діяльності ФОП ОСОБА_1 встановлено операції з придбання товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковості, а саме: ТОВ «КАМПАНІЛЛА», а також з реалізації товару/послуг контрагентам, які мають ознаки ризиковості, а саме: ПП «ГРАНД ЛОГІСТИКА», ТОВ «ЮЖНАЯ ПАЛЬМІРА 2000», ТОВ «ФОРТУНА ФРУКТ», ТОВ «НАШ ОВОЧ», наведена лише у відзиві на позовну заяву.

Надаючи оцінку наведеним обставинам справи, суд зазначає що пунктом 6 Порядку №1165 визначений порядок виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже, позивач був позбавлений можливості подати відповідні документи, необхідні для розгляду питання щодо виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, як передбачено Порядком №1165.

Отримавши рішення від 15 грудня 2021 року №57568 ФОП ОСОБА_1 подано до контролюючого органу Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 04 лютого 2022 року за №04/02 з додатками у кількості 24 документи (а.с. 78, том 2).

Разом із повідомленням позивач надав Пояснення щодо здійснення господарської діяльності від 04 лютого 2022 року (а.с. 24-28, том 2).

Згідно наданих пояснень ФОП ОСОБА_1 повідомив, що основний вид його діяльності: вантажний автомобільний транспорт (код 49.41). Перевезення здійснюється на території України автомобільним транспортом який належить ФОП ОСОБА_1 та зареєстрований у органах МВС у відповідності до норм чинного законодавства (наведений перелік). Інформацію про наявні транспортні засоби було надано до органів за формою 20-ОПП. Також повідомлено про використання нерухомого майна. Тобто, ФОП ОСОБА_1 має основні фонди для здійснення господарської діяльності. Повідомлено про достатні трудові ресурси для здійснення господарської діяльності. Повідомлено, що ФОП ОСОБА_1 заключені договори про купівлю палива за талонами та паливними картками з підприємствами: ПП «AMIK Україна», ТОВ «ОККО-БІЗНЕС ПАРТНЕР», ТОВ «ОІЛ ПІВДЕНЬ». Наведений перелік експедиторів, з яким укладені правочини: ВЕЙН ЛОГІСТИКО, КАСКАД ТРАНЗИТ, ЛУКРО ТОВ, ВАВІЛОН ГРУПП ТОВ, ГРАНД ЛОГІСТИКА, Мерск Україна ЛТД, ТзОВ «Тропік», ТОВ «УКРАЇНСЬКА ЕКСПЕДИЦІЙНА ГРУПА», ТОВ «ФОРМАГ».

Тобто, позивач, скористався своїм правом та подав перелік документів та пояснень щодо здійснення господарської діяльності. Оскільки у рішенні від 15 грудня 2021 року №57568 контролюючий орган не зазначив інформації щодо того, які саме операції та з якими саме контрагентами стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, позивач подав перелік документів на власний розсуд.

За результатами розгляду поданих позивачем пояснень та копій відповідних документів, Комісією прийнято рішення від 15 лютого 2022 року №9194, яким ФОП ОСОБА_1 знову визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому у графі «Податкова інформація» зазначено, що подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості (а.с. 166, том 1, а.с. 77, том 2).

Однак, суд з такими обґрунтуванням оскарженого рішення суб`єктом владних повноважень не погоджується.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем подано до контролюючого органу Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 04 лютого 2022 року за №04/02 з додатками у кількості 24 документи, а також Пояснення щодо здійснення господарської діяльності.

Однак відповідач не пояснив та не розкрив чому подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності позивача.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду справи, відповідачем зазначених вище принципів при прийнятті оскаржених рішень дотримано не було.

Суд критично оцінює викладені у відзиві посилання відповідача на взаємовідносини позивача з контрагентами, віднесеними до ризикових, як на єдину підставу віднесення ФОП ОСОБА_1 до переліку ризикових платників податків, з огляду на неприпустимість притягнення до відповідальності однієї компанії за неправомірні дії іншої компанії, що також підтверджується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, яка, в свою чергу, для національних судів є джерелом права.

Національне законодавство, а саме ч. 2 ст. 61 Конституції України встановлює, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

У пункті 71 рішення у справі Булвес АД проти Болгарії Європейського суду з прав людини дійшов такого висновку: ... Суд вважає, що компанія-заявник не повинна нести відповідальність за наслідки невиконання постачальником його обов`язків щодо своєчасного декларування податку на додану вартість і, як наслідок, сплачувати податок на додану вартість повторно разом із пенею. Суд вважає, що такі вимоги прирівнюються до надзвичайного обтяження для компанії-заявника, що порушило справедливий баланс, який повинен був підтримуватися між вимогами загальних інтересів та вимогами захисту права власності .

Отже, поширення на позивача ризиковості через стосунки з іншим ризиковими платником податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Окрім того, суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом у своїх рішеннях, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18, від 21 травня 2019 року у справі № 0940/1240/18, від 12 листопада 2019 року у справі № 816/2183/18.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).

Проте, відповідачем не надано до суду протоколів засідання Комісії.

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Водночас, матеріали справи не містять належних і достатніх доказів, які б давали підстави вважати, що відповідач довів правомірність оскаржуваних рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 15 грудня 2021 року №57568 та від 15 лютого 2022 року №9194 про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку.

Вказані рішення не дають чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податку рішення.

Суд приймає до уваги доводи позивача про порушення прав та інтересів ФОП ОСОБА_1 оскаржуваними рішеннями, оскільки внесення до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що реєстрація податкових накладних, які Позивач подає на реєстрацію в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняється і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій з контрагентами - покупцями товарів, робіт, послуг.

Суд відхиляє доводи відповідача стовно не надходження до контролюючого органу документів від ФОП ОСОБА_1 у відповідності до вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою № 1165, для виключення з переліку ризикових платників податків.

Вказані доводи відповідача спростовуються Повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 04 лютого 2022 року за №04/02 з додатками у кількості 24 документи.

При цьому, з огляду на те, що відповідач не надав позивачу інформацію щодо підстав для віднесення до ризикових, зокрема не повідомив про ризикових контрагентів, останній не мав змоги подати документи для спростування висновку контролюючого органу, суд відхиляє посилання відповідача у рішенні від 15 лютого 2022 року №9194 на те, що подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Вирішуючи цей спір, суд вважає, що позивачем на підтвердження невідповідності платника податку критеріям ризиковості надані документи, оскільки зі змісту рішення від 15 грудня 2021 року №57568 не вбачається які саме документи позивач мав надати.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що рішення від 15 грудня 2021 року №57568 та від 15 лютого 2022 року №9194 про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку прийняті Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області необґрунтовано, тобто є такими, що не відповідають критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та які визначені ч.2 ст.2 КАС України.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

З огляду на зазначене, для належного захисту порушених прав позивача, суд вважає необхідним зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ФОП ОСОБА_1 з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Що стосується рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 31 грудня 2021 року №3605422/, суд зазначає наступне.

Пунктами 12-14 Порядку №1165 встановлено, що платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

У таблиці даних платника податку зазначаються:

види економічної діяльності відповідно до КВЕД;

коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України;

коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Згідно з пунктом 18 Порядку №1165, Таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли:

така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України Про державну підтримку сільського господарства України, та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12);

зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та P, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D > 0,02, P < Pм ґ 1,4, та в такій таблиці зазначені товари/послуги, обсяг постачання яких згідно з податковими накладними/розрахунками коригування, зареєстрованими за останні 12 календарних місяців у Реєстрі, становить більше 25 відсотків загального обсягу операцій з постачання за останні 12 календарних місяців.

Як вбачається з матеріалів справи ФОП ОСОБА_1 було подано до контролюючого органу таблицю даних платника податку на додану вартість разом із поясненнями щодо здійснення господарської діяльності (а.с. 167-171, том 1).

Відповідно до пунктів 15-16 Порядку №1165, Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).

Як встановлено судом, подана ФОП ОСОБА_1 . Таблиця даних платника податку на додану вартість була зареєстрована у контролюючому органі 22.09.2021 року за № та врахована згідно з рішенням Комісії від 28.09.2021 року №3170467/.

Проте, у подальшому, у зв`язку із прийняттям Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення від 15 грудня 2021 року №57568 про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника, Комісія прийняла рішення від 31 грудня 2021 року №3605422/ про неврахування цієї Таблиці даних платника податку на додану вартість, зареєстрованої у контролюючому органі 22.09.2021 року за №, врахованої згідно з рішенням Комісії від 28.09.2021 року №3170467/. Підстава: наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій (а.с. 13, 147, том 1).

Тобто, відповідач спочатку врахував рішенням від 28.09.2021 року №3170467/ Таблицю даних ФОП ОСОБА_1 , однак потім прийняв рішення від 31 грудня 2021 року №3605422/ про неврахування цієї Таблиці даних.

Відповідно до пункту 17 Порядку №1165, у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

Як визначено пунктами 19-20 Порядку №1165, у разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (додаток 7).

Якщо таблиця даних платника податку врахована відповідно до пункту 18 цього Порядку, після прийняття комісією контролюючого органу рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця підлягає розгляду відповідно до пункту 15 цього Порядку.

Дослідивши оскаржуване рішення від 31 грудня 2021 року №3605422/ про неврахування Таблиці даних ФОП ОСОБА_1 , суд вважає, що це рішення не містить чіткого обґрунтування відносно «наявності у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій».

У цьому рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття.

Рішення контролюючого органу не містить чітких правових підстав для неврахування таблиці даних платника, не містить конкретний перелік матеріалів, який би міг надати можливість прийняти рішення про врахування таблиці даних платника податку відповідачем.

Тобто, у спірному рішенні не вказано яка саме податкова інформація та які саме господарські операції, вчиненні позивачем, віднесено до ризикових та взяті до уваги при його прийнятті.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Окрім того, суд зауважує, що такі непослідовні дії відповідача щодо однієї і тієї ж таблиці даних платника податку суперечать правомірним очікуванням особи, про що неодноразового наголошував Європейський суд з прав людини.

При цьому, скасування судом рішення від 15.12.2021 року №57568 про відповідність ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості, яке стало підставою прийняття рішення від 31 грудня 2021 року №3605422/ про неврахування Таблиці даних, призводить до відновлення правовідносин у попередній стан.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про невідповідність рішення від 31 грудня 2021 року №3605422/ про неврахування Таблиці даних критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 КАС України, що є підставою для його скасування.

Пунктом 22 Порядку №1165 передбачено те, що таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Отже, відповідно до вимог Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується у випадку надходження рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

З урахуванням наведеного, після набрання законної сили рішенням суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця даних платника податку підлягає врахуванню контролюючим органом в силу прямого припису нормативно-правового акту, а тому позовні вимоги в наведеній частині задоволенню не підлягають.

Окрім того, ця таблиця даних вже була врахована відповідачем.

Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на зазначене, оцінюючи докази, які є у справі, в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та необхідність його задоволення частково.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Позивачем заявлено вимоги щодо розподілу судових витрат разом із поданням позовної заяви.

Так, позивачем заявлено вимоги щодо розподілу судових витрат, які складаються з:

- витрат на судовий збір;

- витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000, 00 грн.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу

Судом встановлено, що позов підписано та подано позивачем особисто.

21 лютого 2022 року через канцелярію суду представником позивача адвокатом Подорожнім Андрієм Сергійовичем, повноваження якого підтверджені ордером серії ВН №1122555 від 21 лютого 2022 року з відміткою про відсутність обмежень у повноваженнях, подано заяву про зміну предмета позову з додатками. Заява підписана представником позивача, додатки засвідчив адвокат Подорожній А.С. (а.с. 158-163, том 1).

Відповідно до чч. 1-4 ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст. 134 КАС України).

Разом із тим, враховуючи, що до суду не подано доказів на підтвердження витрат на правничу допомогу (договір про надання правової допомоги, порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, порядок проведення розрахунків, тощо), підстави для відшкодування витрат на правничу допомогу відсутні.

Що стосується розподілу судових витрат зі сплати судового збору

З матеріалів справи вбачається, що позивачем за подачу позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 7443, 00 грн. (за ставкою 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (2481, 00 грн.) за кожну вимогу немайнового характеру (2481х3), згідно квитанцій №4586-3916-1533-9120 від 31 січня 2022 року, №7880-8691-8110-9725 від 31 січня 2022 року (а.с. 132-133, том 1), №3018-9646-9188-2473 від 17 лютого 2022 року (а.с. 162, том 1).

Таким чином, враховуючи задоволення позову, суд, у відповідності до приписів ст. 139 КАС України, здійснює розподіл судових витрат зі сплати судового збору у розмірі 7443, 00 грн. на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області.

Керуючись ст.ст. 2, 5-9, 72, 74, 76-77, 90, 132, 134, 139, 243-246, 250, 255-258, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 15.12.2021 року №57568 про відповідність фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 15.02.2022 року №9194 про відповідність фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 31.12.2021 року №3605422/ про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області (місцезнаходження: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, код ЄДРПОУ ВП: 44069166) за рахунок бюджетних асигнувань на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 7443, 00 грн. (сім тисяч чотириста сорок три гривні 00 коп.)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ).

Відповідач Головне управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166; 65044, м. Одеса, вул. Семінарська,5).

Суддя О.В. Глуханчук