Справа № 480/6045/22
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2022-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
16 вересня 2022 року Справа № 480/6045/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, грошового забезпечення, одноразової грошової допомоги та додаткової винагороди,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду 14.09.2022 звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Сумській області, в якій просить:
1) визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 02.06.2022 №819 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення зі служби у поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Сумській області;
2) визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 25.05.2022 №303 «Про застосування до працівників УПП в Сумській області ДПП дисциплінарних стягнень» застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Сумській області;
3) поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Сумській області;
4) стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 23 729,58 грн. з розрахунку 376,66 грн. за кожен календарний день з дня звільнення 11.03.2022 до 13.05.2022 - дня поновлення на посаді;
5) стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь позивача грошове забезпечення у розмірі 7 156,54 грн. за період роботи з 14.05.2022 до 02.06.2022 з розрахунку 376,66 грн. за кожен календарний день..;
6) стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня звільнення 02.06.2022 до дня прийняття судом рішення з розрахунку 376,66 грн. за кожен календарний день;
7) допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення позивача на посаді інспектора взводу №1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Сумській області та стягнення середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць;
8) стягнути одноразову грошову допомогу, передбаченої ст.15 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», у розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за 10 повних років служби;
9) стягнути з відповідача, починаючи з 24.02.2022 до дня звільнення додаткову винагороду в розмірі 30 000 гривень щомісячно відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 № 168;
10) стягнути кошти за затримку розрахунку при звільненні за період з 02.06.2022 до дня прийняття судом рішення у справі з розрахунку 376,66 грн. за кожен календарний день.
Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Так, відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4 ч.5 ст.160 КАС України).
Так, позивач при обрахунку середнього заробітку та грошового забезпечення визначає суму 376,66грн. Разом з тим, позивач не обґрунтовує, чому саме суму в 376,66грн. позивач зазначає для обрахунку виплат.
Крім того, позивач, серед іншого, просить стягнути з відповідача, починаючи з 24.02.2022 до дня звільнення додаткову винагороду в розмірі 30 000 гривень щомісячно відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168. Разом з тим, позивач у позові не наводить обґрунтування позовних вимог в цій частині як і не вказує точну суму винагороди, яка, на думку позивача, має бути стягнута з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Сумській області відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168.
Також, відповідно до ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Із змісту даних норм слідує, що суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.
Судом встановлено, що позивач, крім іншого, просить визнати протиправними та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 02.06.2022 № 819 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення зі служби у поліції та від 25.05.2022 № 303 «Про застосування до працівників УПП в Сумській області ДПП дисциплінарних стягнень» щодо застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції. Однак, з позовом звернувся лише 14.09.2022, тобто з пропуском місячного строку, встановленого ч.5 ст.122 КАС України.
При цьому, до позову позивач додав заяву, в якій просив визнати пропуску строку звернення з цим позовом до суду поважними та поновити такий строк. У заяві вказав, що про прийняття оскаржуваних наказів дізнався 26.08.2022, коли побачив їх в електронній пошті після відновлення паролю своєї електронної поштової скриньки.
Також вказав, що оскаржувані накази ОСОБА_1 не були відомі, не оголошувались, під підпис не доводились до нього у день їх винесення чи наступний день, а тому і протягом місяця відповідачем не було доведено під підпис наказів про повторне звільнення позивача.
Відтак, з огляду на вказане та зважаючи на лист Торгово-промислової палати від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України та що стало підставою введення воєнного стану в Україні, позивач вважає, що звернувся до суду за захистом своїх прав у встановлений законом строк з дня 28.06.2022, коли дізнався про порушення свого права, тому, місячний строк з цими вимогами пропущено з поважних причин.
Однак, суд критично відноситься до обставин, вказаних у заяві про визнання поважними причин пропуску строку для звернення до суду та поновлення такого строку, з огляду на наступне.
Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.
Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.
Крім того, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Отже, законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.
Також порівняльний аналіз словоформ «дізналася» і «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Так, позивач не заперечує того факту, що строк звернення з цим позовом до суду пропущено, однак у заяві вказує, що оскаржувані накази йому не доводились до відома, а про порушення прав оскаржуваними наказами дізнався лише після ознайомлення з ними в електронній пошті 26.08.2022. Однак, вказані доводи суд оцінює критично, оскільки жодних доказів на підтвердження вказаного надано позивачем не було.
При цьому, позивач, перебуваючи у трудових відносинах з відповідачем, не наводить жодних обставин, які безпосередньо унеможливлювали або ускладнювали можливість ознайомитися з такими наказами раніше, у тому числі після з`ясування відсутності виплат грошового забезпечення або ж отримавши виплати у період червень-серпень 2022р., розмір яких не відповідав розміру раніше отримуваного грошового забезпечення. Позивачем не обґрунтовано причини тривалого очікування з дня невиходу на роботу (якщо таке мало місце) до моменту настання наслідків таких дій, не вказано про об`єктивну неможливість (у тому числі у разі виходу на роботу) дізнатись про наявність оскаржуваних наказів, та вчинення дій з метою запобігання пропуску встановленого законом строку для їх оскарження, що, з огляду на наведене, могло б засвідчити про його намір відновити свої порушені права.
Зазначені позивачем обставини є суто суб`єктивними, водночас пасивна поведінка позивача за можливості знати про стан своїх прав та інтересів не дає підстав для визнання таких причин пропуску поважними та поновлення строку звернення до суду.
Крім того, посилання на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року №2024/02.0-7.1 суд також оцінює критично. Дійсно, Торгово-промислова палата України вказаним листом на підставі ст. 14, 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати в Україні від 02.12.1997 № 671 засвідчила форс-мажорні обставини ( непереборної сили) військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану. Разом з тим, Торгово-промислова палата України вказаним листом підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними обставинами для с у б ` є к т і в г о с п о д а р с ь к о ї д і я л ь н о с т і та/або фізичних о с і б по д о г о в о р у, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно до яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин.
Позивач у спірних відносинах не є а ні суб`єктом господарської діяльності, а ні фізичною особою, по договору з якою унеможливилось виконання умов такого договору через форс-мажорні обставини - введення воєнного стану в Україні.
За таких обставин, з урахуванням зазначеного, вказані позивачем причини пропуску строку звернення з позовом до суду не приймаються судом до уваги, а відтак, зазначені у заяві підстави не можуть бути розцінені поважними, що унеможливлює поновлення строку судом звернення з позовом до суду.
У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст. 123 КАС України).
Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 132, 133, 160, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, грошового забезпечення, одноразової грошової допомоги та додаткової винагороди - залишити без руху.
Недоліки позовної заяви можуть бути усунені позивачем протягом 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду:
1) позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог до п.4 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (відповідно до кількості учасників справи), в частині зазначення:
- обґрунтування зазначення суми 376,66грн. при обрахунку середнього заробітку;
- точної суми винагороди, яка, на думку позивача, має бути стягнута з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Сумській області відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168, а також обґрунтування позовних вимог щодо її стягнення.
2) заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням дати, коди позивач дізнався про порушення своїх прав та ІНШИХ підстав пропуску строку на звернення з позовом до суду з наданням доказів поважності його пропуску.
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко