Справа № 640/14952/22
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2022-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 вересня 2022 року м. Київ № 640/14952/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мазур А.С., ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1
до Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області Державної судової адміністрації України Міністерства фінансів України
про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 із позовом до Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області, Державної судової адміністрації України, Міністерства фінансів України, в якому просить суд:

- визнати дії Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київської області протиправними щодо невинесення наказу про нарахування та виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди в розмірі 30 000,00 гривень щомісячно відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 року №168, починаючи з 24.02.2022;

- визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у місті Києві та Київської області щодо невиплати ОСОБА_1 додаткової винагороди, в розмірі 30 000,00 гривень щомісячно починаючи з 24.02.2022, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 № 168;

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у місті Києві та Київської області видати накази про нарахування та виплату додаткової винагороди в розмірі 30 000,00 починаючи з 24.02.2022 ОСОБА_1 щомісячно і на період дії воєнного стану, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 № 168.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5 та пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; обґрунтування позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Тобто, позов має містити - які порушення кожен з відповідачів допустив відносно позивача з нормативним обґрунтуванням цих вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Так, позивачем у позовній заяві в якості відповідачів визначено: Територіальне управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області, Державну судову адміністрацію України, Міністерство фінансів України.

Разом з тим, зміст позовної заяви не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, звернуті до Міністерства фінансів України та Державної судової адміністрації України.

У позовній заяві позивачу слід обґрунтувати, - які саме дії кожен з відповідачів повинен вчинити щодо зобов`язання забезпечення фінансування постанови КМ України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 № 168.

Відтак, позовну заяву слід привести у відповідність до вимог пунктів 4 та 5 частини п`ятої статті 160 КАС України - як зазначено вище, із викладом обставин та правовим обґрунтуванням кожної із заявленої позивачем вимоги щодо кожного з відповідачів, у тому числі із викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги відносно Міністерства фінансів України, Державної судової адміністрації України та зазначити, у чому саме полягає бездіяльність Державної судової адміністрації України та Міністерства фінансів України щодо невиконання постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 № 168 та які саме конкретні дії кожен з відповідачів повинен вчинити щодо зобов`язання забезпечення фінансування постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 № 168.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України позивачем не надано суду доказів сплати судового збору.

Посилання позивача у позовній заяві на те, що він звільнений від сплати судового збору є помилковим, оскільки відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Тобто, пільга щодо звільнення від сплати судового збору передбачена лише у разі одночасного поновлення особи на роботі та стягнення заробітної плати.

Наведена норма не містить норм про пільги щодо виплат, які не мають постійного характеру та залежать від настання певних умов.

Більш того, предметом даного спору є не стягнення заробітної плати, а визнання протиправної бездіяльності відповідача щодо не винесення наказу про нарахування та не виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28.02.2022 №168, яка не має постійного характеру, а її призначення залежить від настання певних обставин, зокрема - видання наказу.

Тобто, з прохальної частини позовної заяви видно, що позивачем заявлено 2 (дві) вимоги немайнового характеру.

Так, згідно з пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», установлено у 2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2022 - 2481,00 грн.

Відтак, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у загальному розмірі 1984,80 грн.

Також, відповідно до відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначив, що відповідач мав виплатити позивачу додаткову винагороду в розмірі 30000 грн., починаючи з 24.02.2022, яка не має постійного характеру

Натомість до суду з даним позовом позивач звернувся лише 12.09.2022, тобто із пропуском місячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Слід наголосити, що 25.04.2022 наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 затверджено Перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 25.04.2022, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за № 453/37789 в якому відсутнє місто Київ.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Вказані недоліки мають бути усунуті позивачем, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до вимог ст. 160 КАС України та подачі до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування поважності причин його пропуску та доказів поважності причин його пропуску;

- доказів про сплату судового збору у розмірі 1984,80 грн. за наступними платіжними реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача - 37993783, Рахунок отримувача - UA4026007, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача - 899998, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружний адміністративний суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2.Встановити позивачу строк до 10 днів для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання даної ухвали суду.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя А.С. Мазур