Справа № 640/23873/21
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2022-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2022 року м. Київ № 640/23873/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження матеріали адміністративної справи

за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста

Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної

адміністрації)

до ОСОБА_1

про припинення права на виконання будівельних робіт,

У С Т А Н О В И В:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач), в якому просить припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 29 грудня 2020 року № КВ 19 та скасувати реєстрацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень квартири АДРЕСА_1 з пристосуванням під нежитлові торгівельні приміщення за адресою: АДРЕСА_4 » від 11 травня 2021 року № КВ 22, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларація про готовність до експлуатації складена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм і правил.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

18 листопада 2021 року судом було скеровано запит до Відділу обліку моніторингу інформації про реєстрації місця проживання ЦМУ ДМС у м. Києві та Київської області щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 .

01 грудня 2021 року до суду надійшла відповідь з Відділу, що реєстрація місця проживання відповідача: АДРЕСА_3 , що відповідає відомостям зазначеними позивачем у позовній заяві.

З моменту відкриття провадження у справі відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило. Про відкриття провадження у справі відповідач повідомлявся належним чином, але поштове відправлення повернуто до суду без вручення.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

29 грудня 2020 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував за № 19 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), подане замовником будівництва ОСОБА_1 за об`єктом будівництва "Реконструкція приміщень квартири АДРЕСА_1 з пристосуванням під нежитлові торгівельні приміщення за адресою: АДРЕСА_4 ".

Замовником будівництва ОСОБА_1 у поданих до реєстрації документації наведені наступні дані, зокрема:

проектна документація розроблена приватним підприємством «Макропроект» та затверджена наказом ОСОБА_1 від 14 вересня 2020 року № б/н,

містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки затверджені наказом від 23 жовтня 2020 року № 1213,

загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації після реконструкції - 96,9 кв. м,

загальна площа об`єкта до реконструкції - 92,3 кв. м.

Позивач на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 11 травня 2021 року № КВ 22 здійснив заходи державного архітектурно-будівельного контролю.

Як зазначив позивач, під час виїзду на місце посадової особи з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був відсутній, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки.

Разом з тим, позивач звернувся з листами та запитами до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо надання матеріалів інвентаризаційної справи, до Департаменту містобудування та архітектури Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо надання містобудівних умов та обмежень та до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району» щодо надання згоди балансоутримувача на проектне рішення.

Після опрацювання матеріалів та документів, що надійшли у відповідь на запити, позивачем було встановлено, що у поданих деклараціях відповідачем (замовником будівництва) зазначено недостовірні дані. Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до адміністративного суду з цією позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає таке.

Згідно статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до підпунктів 4.3, 4.6, 4.7, 4.8 пункту 4 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01 жовтня 2015 року № 978, Департамент, зокрема:

надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт з підстав, визначених законом;

приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає та відмовляє у видачі сертифікатів, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків);

у разі виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень Департамент звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням:

вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Питання отримання документів, які надають право виконувати будівельні роботи, визначено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі також - Закон) та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі також - Порядок № 466), а механізм прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі також - Порядок № 461).

Відповідно до вимог статті 34 Закону, замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 21 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення: вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності згідно з цим Порядком; під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).

При цьому, згідно з частиною восьмою статті 36, частиною десятою статті 39 Закону, пунктом 11 Порядку № 466, пунктом 16 Порядку № 461, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні/декларації.

Як вже було зазначено вище, посадові особи позивача не мали можливості провести контролюючий захід безпосередньо на об`єкті будівництва, оскільки замовник будівництва або уповноважені особи були відсутні, а на письмовий запит відповідачем не було відреаговано та не було надано документів, необхідних для проведення перевірки, у зв`язку з чим позивач звертався до компетентних органів та установ із запитами про надання необхідних документів.

Так, на лист позивача від 31 травня 2021 року № 073-4588 Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» листом від 07 червня 2021 року № 062/14-6944 надало копію поверхового плану першого поверху де розташована квартира АДРЕСА_1 , з експлікації внутрішніх площ квартир, згідно якої загальна площа квартири АДРЕСА_1 за вказаною адресою становить 89,7 кв. м, тоді як у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта було зазначено, що площа об`єкта до реконструкції становить 92,3 кв. м.

Крім того, проектна документація на спірний об`єкт будівництва затверджена наказом замовника будівництва, ОСОБА_1 , від 14 вересня 2020 року № б/н.

При цьому містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - для проектування об`єкта будівництва, отриманні замовником будівництва, ОСОБА_1 , в Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що затверджені наказом останнього від 23 жовтня 2020 року № 1213.

Тобто, у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 29.12.2020 № КВ 19 та у декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 11.05.2021 № КВ 22 проектна документація затверджена замовником будівництва 14 вересня 2020 року, тобто до отримання містобудівних умов та обмежень 23 жовтня 2020 року, що свідчить про те, що проектна документація була розроблена ПП «Макропроект» без основних складових вихідних даних, оскільки на момент розроблення та затвердження проектної документації, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не були отриманні замовником будівництва.

Відповідно до частини п`ятої статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно з частиною другою статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Отже, можливості вчинення будь-яких дій, спрямованих на розроблення та затвердження проектної документації, передує отримання відповідних вихідних даних для проектування об`єкта будівництва. Проте зазначений порядок виконання будівельних робіт було порушено.

Крім того, відповідно до розділу «Планувальні обмеження» містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва від 23 жовтня 2020 року № 1213, замовникові будівництва до початку проектування необхідно отримати згоду балансоутримувача (управителя, ОСББ, тощо) житлового будинку, власників (співвласників) приміщень, інтереси яких зачіпаються, власника або користувача земельної ділянки на наміри щодо влаштування вхідної групи та її елементів, на порушення благоустрою прибудинкової території для влаштування підходу до вхідної групи. Урахувати законні інтереси та вимоги власників або користувачів земельних ділянок, приміщень та будівель, що оточують місце будівництва, згідно із статтею 5 Закону України «Про основи містобудування».

Відповідно до частини другої статті 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна.

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва» листом від 16.06.2021 № 2269-06/2021 повідомило, що офіційного звернення на отримання згоди балансоутримувача на проектне рішення по реконструкції приміщень квартири АДРЕСА_4 від замовника будівництва не зареєстровано.

Враховуючи зазначене, замовником будівництва, ОСОБА_1 , наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта будівництва до експлуатації в частині розроблення та затвердження проектної документації, чим порушено частину восьму статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Слід зазначити, що статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства. будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про архітектурну діяльність", проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам.

Частиною першою статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані, зокрема, додержуватися державних норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Частиною третьою статті 23 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

Статтею 1 Закону України "Про будівельні норми" визначено, що будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва.

З наведеного у свою чергу вбачається, що стадії виконання будівельних робіт на підставі зареєстрованих повідомлення/декларації передують стадії, зокрема, розроблення та затвердження проектної документації, яка має відповідати вимогам містобудівної документації та вихідним даним з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних правил.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, зокрема, полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм, стандартів і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Проект може вважатися юридично значимим документом, який має юридичну силу та створює правові наслідки, за умови його відповідності встановленим вимогам і лише у разі дотримання таких вимог проект може бути затверджений замовником.

Такий висновок викладений, зокрема у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 815/5987/16.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Самочинним також вважається будівництво, яке здійснюється хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Таким чином, спірні будівельні роботи здійснюються на підставі проекту, що розроблений з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності. Тобто, такі роботи здійснюються без належно розробленого та відповідно затвердженого проекту, що є однією з ознак, які дозволяють вважати об`єкт самочинним, про що прямо зазначено у частині першій статті 376 Цивільного кодексу України.

Частиною сьомою статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Законодавством передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно- будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а по-друге жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту.

При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За таких обставин суд дійшов висновку, що позивачем доведено зазначення відповідачем у поданих документах недостовірних відомостей, а тому вимога про припинення права на виконання робіт та скасування реєстрації будівельних документів є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про припинення права на виконання будівельних робіт - задовольнити.

2. Припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 29 грудня 2020 року № КВ 19 та скасувати реєстрацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень квартири АДРЕСА_1 з пристосуванням під нежитлові торгівельні приміщення за адресою: АДРЕСА_4 » від 11 травня 2021 року № КВ 22, замовник будівництва - ОСОБА_1 .

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя В.В. Аверкова