Справа № 380/2200/22
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року

справа №380/2200/22

провадження № П/380/2209/22

Львівський окружний адміністративний суд:

в складі головуючої судді Потабенко В.А.,

за участю секретаря судового засідання Ненчук О.І,

за участі:

представника позивача не з`явився,

представника відповідача не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львова за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Тропік» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару,-

В С Т А Н О В И В:

товариство з обмеженою відповідальністю «Тропік» (далі ТзОВ «Тропік», позивач) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Одеської митниці (далі - Одеська митниця, відповідач) з вимогою визнати протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару від 21.09.2021 №UA500130/2021/000029/2.

Позивач вважає оскаржене рішення незаконним, протиправним та такими, що підлягає скасуванню. Пояснив, що 21.09.2021 ТзОВ «Тропік» через уповноважену особу ТзОВ «Лукро» подало ВМО №1 м/п Південний-порт Одеської митниці в електронному вигляді до митного оформлення митну декларацію (далі МД) №UA500130/2021/209725 на товар «Банани свіжі зелені столові сорту Cavendish, врожаю 2021 року, виробник «FRESBANECU S.A.», торговельна марка TROPICAL REPUBLIC, країна виробництва «Еквадор», в кількості 1200 ящиків. Представник позивача пояснює, що митна вартість товару визначалась декларантом за основним методом згідно п.1 ч.1 статті 57 Митного кодексу України (далі - МК) (ціною договору) по ціні 0,5165 дол. США/кг. Стверджує, що декларант надав митному органу для підтвердження задекларованої митної вартості товару усі документи, передбачені ч. 2 ст. 53 МК України. Позивач вказує, що в процесі митних консультацій на спростування будь-яких сумнівів митного органу щодо транспортних витрат, з відповіддю від 21.09.2021 декларант надав митному органу довідку про те, що страхування не здійснювалося від 06.09.2021 б/н, прайс-лист компанії продавця на товар від 16.08.2021, а також висновок експерта від 21.09.2021 №20-77/09-2021. Звертає увагу суду, що митниця здійснила коригування заявленої митної вартості та визначила таку за резервним методом, по ціні 0,7000 дол. США/кг, використавши відомості про митну вартість аналогічних товарів на підставі інших МД, за якими розмитнювався товар, митна вартість котрого визначена митницею за шостим методом. Відповідач на обґрунтування правомірності проведеного коригування зазначив лише номер та дату митних декларацій, які ним використані, без зазначення докладної інформації про підстави та зміст джерел інформації, які використовував митний при прийнятті оскаржених рішень. Стверджує, що такий підхід митниці до формування оскарженого рішення про коригування митної вартості прямо суперечить положенням законодавства та є самостійною підставою для скасування такого рішення.

Ухвалою від 1.02.2022 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідач позов не визнав. У відзиві на позов (вх. № 18399 від 02.03.2022) представник відповідача просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву. Так, вважає, що відповідач правомірно прийняв оскаржуване рішення. Посилається на норми ст. 52 МК України, відповідно до яких орган декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Зазначає, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Оскільки надані ТзОВ «Тропік» документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари це обумовлювало необхідність запитувати від декларанта/уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МК України додаткові документи та відомості. 21.09.2021 декларант надав додаткові документи. В рамках проведення консультації з декларантом митний орган зазначив таке. У поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, ознаки підробки та не подані всі документи, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема: 1) розділом 10 ст. 58 МК України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), понесені продавцем, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, як: - вартість ящиків тари (контейнерів ), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами (відповідні відомості до митного оформлення декларантом не надано); - вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням (відповідні відомості до митного оформлення декларантом не надано); - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (вказані відомості, зокрема до порту країни відправлення , при митному оформленні відсутні); - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (вказані відомості, зокрема до порту країни відправлення , при митному оформленні відсутні); 2) відповідно до ч. 10 ст.58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до п. 4.2. зовнішньоекономічного договору (контракту) від 05.11.2019 № 01-05-11-2019 поставка товару здійснюється на умовах FOB Guayaquil. Згідно документу, що підтверджує вартість перевезення від 01.09.2021 № , вартість доставки товару становить 98147,12 грн. Дана вартість не включає вартість страхування товару. Інформація щодо здійснення/не здійснення страхування та його вартість у разі здійснення відсутня, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару. І оскільки декларант не подав витребувані митницею додаткові документи, що підтверджують митну вартість товару, зазначене стало підставою для прийняття оскаржуваного рішення коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товару за заявленою декларантом/уповноваженою ним особою митною вартістю. Відповідач зазначає, що з огляду на викладені вище обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору. Також для визначення митної вартості не застосовано метод 2 та метод 3 з причини відсутності даних щодо фізичних характеристик товару, якості, репутації на ринку та схожих складових компонентів товару; метод визначення митної вартості товару на основі віднімання вартості (метод 4) не використаний у зв`язку з відсутністю даних щодо: - витрат на виплату комісійних, що були фактично сплачені/підлягають сплаті чи звичайних торговельних надбавок; - звичайних витрат, понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування та інших пов`язаних з такими операціями витрат; метод визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (метод 5) не використаний у зв`язку з відсутністю даних, що надаються виробником товарів, які оцінюються або інформації про вартість, яка повинна складатись із сум: вартості матеріалів та витрат, понесених виробником при виробництві оцінюваних товарів. Тобто був застосований резервний метод 6. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація, що містилась в спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор» дані митних декларацій №UA500130/2021/209701 від 21.09.2021, №UA500130/2021/209682 від 21.09.2021, №UA500130/2021/20098 від 21.09.2021, відповідно до яких митна вартість такого товару становить 0,7000 дол. США за кг, а не так, як заявлено декларантом - 0,5165 дол. США за кг.

Позивач подав відповідь на відзив (вх.3138ел від 03.03.2022), навів додаткові аргументи на спростування тверджень відповідача. Позивач не погоджується з твердженням відповідача, що підставою для витребування додаткових документів стала наявність розбіжностей у поданих документах, відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Зазначає, що на підтвердження заявленої митної вартості за ціною договору декларант надав усі передбачені ч. 2 ст. 53 МК України документи, а саме: Як вбачається із матеріалів справи, декларант на підтвердження заявленої митної вартості за ціною договору надав усі передбачені ч. 2 ст. 53 МК України документи, а саме: рахунок-фактура (інвойс) № 001-100-00000079 від 22.08.2021; коносамент (Bill of lading) № 912918993 від 22.08.2021; фітосанітарний сертифікат № Р від 22.08.2021; сертифікат про походження товару № Р від 30.08.2021; платіжне доручення в іноземній валюті про оплату вартості товару № 3271 від 26.08.2021; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг № від 16.09.2021; платіжне доручення про оплату фрахту № 01TR022004 від 20.09.2021; зовнішньо - економічний договір (контракт) купівлі-продажу № 01-05-11-2019 від 05.11.2019; додаток до контракту № 01-08-2021 від 20.08.2021; контракт про перевезення № UAOO185168_F від 01.01.2021, договір про надання послуг митного брокера № 0411/ТР від 04.11.2013. 21.09.2021 через засоби електронного зв`язку декларантом отримано повідомлення про витребування документів, в якому підставою для витребування додаткових документів інспектор зазначав, що надані документи містять розбіжності, містять ознаки підробки та не підтверджують числові значення митної вартості, а саме: 1) у наданих до митного оформлення документах відсутні відомості включення у вартість товару: а) вартості пакування, тари, б) витрат на транспортування товарів до порту країни відправлення, в) витрати на навантаження, вивантаження та обробку товарів пов`язаних із транспортуванням товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 2) відсутня інформація щодо здійснення/нездійснення страхування. Однак такі посилання митного органу, як на підставу для витребування додаткових документів, є безпідставним з огляду на таке:

1) щодо включення в ціну товару вартості пакування, тари, то повідомлено, що відповідно до умов пунктів 3.1., 3.4. та 3.5. контракту № 01-05-11-2019 від 05.11.2019 товар поставляється в тарі (картонні, дерев`яні, пластикових ящика, в коробках, на палетах або без), яка входить у вартість товару. Тара є самостійним товаром тільки у тому випадку, коли вона вказана окремим товаром в інвойсі із зазначенням ціни. У наданому декларантом рахунку-фактурі (інвойсі), який містить посилання на вказаний вище контракт, тара не вказується окремим товаром і за неї не визначено окремої ціни, а відтак враховуючи умови контракту, вартість пакування входить в ціну товару, що окремо ТзОВ «Тропік» і підтверджується. Отже, з наданих декларантом до митного оформлення документів чітко вбачається, що пакування входить в ціну товару та окремо декларантом не оплачується;

2) щодо посилання митного органу, як на підставу для витребування додаткових документів, на відсутність документів про страхування, то така також є незаконною з огляду на таке. Як уже зазначалося вище, поставка товарів здійснювалась на умовах FOB (Guayaquil, Еквадор) Інкотермс-2010 і вказані умови поставки не покладають на жодну із сторін обов`язку здійснити страхування товару. Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 53 МК України страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування подають декларантом з основним пакетом документів для підтвердження митної вартості лише у тому випадку, якщо здійснювалося страхування. Відповідно до Правил заповнення декларації митної вартості, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 (далі - Правила № 599) в графі 22 зазначаються витрати на страхування оцінюваних товарів. Отже зі змісту вказаної норми, страхові документи подають митному органу лише у тому випадку, якщо страхування здійснювалось. Якщо страхування не здійснювалося, то такі документи не надаються, а у графі 22 декларації митної вартості відображається відсутність таких витрат на страхування. Як вбачається із ДМВ, яка була подана декларантом, то у графі 22 «Витрати на страхування» проставлено значення « 0,0000», що свідчить про те, що декларант в установленій формі задекларував відсутність витрат на страхування, а тому враховуючи положення п. 8 ч. 2 ст. 53 МК України у нього відсутній обов`язок подавати будь-які документи щодо страхування. Таким чином, митний інспектор посилаються на вказану обставину, як на підставу для витребування додаткових документів діяв незаконно;

3) щодо витрат на транспортування товарів, навантаження, вивантаження та обробку товарів пов`язаних із транспортуванням товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, то відповідно до розділу 4 контракту № 01-05-11-2019 від 05.11.2019 поставка товару здійснюється на умовах FOB (Інкотермс-2010) порт завантаження Guayaquil (Еквадор). Згідно вказаних умов поставки, продавець вважається таким, що виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту завантаження. Це означає, що Продавець несе усі витрати пов`язані із доставкою товару в порт відправки та завантаження його на судно в порту відправки. Лише після того коли товар перейшов через поручні судна в названому порту завантаження, усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. Згідно ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України. Відповідно до Правил заповнення декларації митної вартості, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 в графі 20 зазначаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо ці витрати відповідно до умов поставки (графа 3 ДМВ) не були включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (графа 14(a) ДМВ). Для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту. Отже, керуючись вказаними вище правовими положеннями, на підтвердження понесених транспортних витрат з порту Guayaquil (Еквадор) до кордону України в порт Південний, які несе покупець ТзОВ «Тропік», до митного оформлення надано коносамент від 22.08.2021 № 912918993, рахунок-фактура від 16.09.2021 № , платіжне доручення про оплату фрахту від 20.09.2021 № 01TR022004 та контракт про перевезення № UA00185168_F від 01.01.2021, які повній мірі підтверджують усі транспорті витрати. Тобто, декларантом надані належні документи яких у повній мірі достатньо для підтвердження митної вартості і такі не містили розбіжностей, митний орган не мав законних підстав вимагати надання декларантом додаткових документів, посилаючись на вказані вище обставини.

Ухвалою від 27.05.2022 задоволено клопотання представника відповідача з питань проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

В судове засідання представник позивача не з`явився, подав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Клопотань по розгляд справи за його відсутності не надав.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини.

ТзОВ «Тропік» (покупець) та компанія «Fresbanecu S.A.» (Еквадор) (продавець) уклали зовнішньоекономічний контракт №01-05-11-2019 від 05.11.2019.

За умовами цього контракту продавець зобов`язується поставити товари, передати документи, що стосуються товару, та передати право власності на товари відповідно до вимог контракту, а покупець оплатити та прийняти товари окремими партіями в асортименті, кількості за цінами, вказаними в інвойсах на кожну конкретну партію поставки товарів. Інвойси є невід`ємною частиною цього контракту. Інвойс може бути складений як на всю партію товару, так і на окремі товари, що входять до складу даної партії Товарів.

Відповідно до п.п. 3.1, 3.4 контракту товар повинен поставлятися в упаковці, що відповідає виду товару і способу транспортування; тара, в якій транспортується товар, є тарою тільки в тому випадку, якщо вона не вказується окремим товаром в інвойсах. При цьому, вартість тари входить у ціну товару.

Пунктами 4.1, 4.2 контракту визначено, що умови поставки визначаються згідно Міжнародних правил тлумачення торгових термінів Інкотермс-2010, які узгоджуються сторонами для кожної поставки та вказуються у інвойсі та/або додатку та/або специфікації до цього контракту. Якщо інше не вказано в інвойсах (рахунках-фактурах), продавець поставляє покупцю товари на умовах: FOB Guayaquil, ECUADOR.

Згідно з п. 5.1 контракту ціни на товари, що поставляються є договірними і вказуються в інвойсах на кожну окрему поставку товару в доларах США або євро. В ціну товару включаються витрати, згідно з умовами поставки, визначеними правилами Інкотерсмс-2010, зазначеними в кожному інвойсі на окрему партію товару (п. 5.3 Контракту).

На виконання контракту та на підставі рахунку-фактури (інвойс) №001-100-00000079 від 22.08.2021 ТзОВ «Тропік» придбало товар «свіжі зелені банани» в кількості 23448,00 кг, вартість 8436,00 дол. США, ціна за одиницю 7,03 дол. США.

ТзОВ «Тропік» перерахувало компанії «Fresbanecu S.A.» (Еквадор) 8436,00 дол. США в якості оплати за товар, що підтверджується платіжним дорученням в іноземній валюті або банківських металах №3271 від 26.08.2021.

Листом вих б/н від 06.09.2021 директор ТзОВ «Тропік» ОСОБА_1 засвідчив, що вантаж «банани свіжі» згідно з товаросупровідного документа/коносаменту (Bill of lading) №912918993 від 22.08.2021 не страхувався.

Транспортування товару відповідно до укладеного договору №UA00185168_F від 01.01.2021 здійснювалось компанією «Мерск Ей/Ес», Данія, від імені якої на підставі агентської угоди діє ТзОВ «Мерск Україна Лтд». ТзОВ «Мерск Україна Лтд» виставило рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг № від 16.09.2021, відповідно до якого вартість морського фрахту склала 68467,90 грн., паливного збору 29679,22 грн., всього 98147,12 грн. Відповідно до платіжного доручення №01TR022004 від 20.09.2021 ТзОВ «Тропік» здійснило оплату фрахту та паливного збору згідно згаданого рахунку в сумі 98147,12 грн.

ТзОВ «Тропік» через уповноважену на митне декларування особу ТзОВ «Лукро» подало 21.09.2021 до митного оформлення митну декларацію МД UA500130/2021/209701, в якій заявлено митну вартість товару «банани свіжі зелені столові, сорту Кавендіш, врожаю 2021 року. Не в первинній упаковці. Виробник «Fresbanecu S.A.», торговельна марка «TROPICAL REPUBLIC». Країна виробництва Еквадор, ЕС» в розмірі 8436,00 дол. США. Митна вартість, визначена декларантом за основним методом « 1» ціною договору (контракту) у розмірі 8436,00 дол. США; умови постачання зазначено FOB EC Guayaquil.

До цієї митної декларації декларант додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів: зовнішньо-економічний договір (контракт) купівлі-продажу №01-05-11-2019 від 05.11.2019; додаток до контракту №01-08-2021 від 20.08.2021; рахунок-фактура (iнвойс) №001-100-00000079 від 22.08.2021; коносамент (Bill of lading) №912918993 від 22.08.2021; платіжне доручення в іноземній валюті про оплату вартості товару №3271 від 26.08.2021; платіжне доручення про оплату фрахту №01TR022004 від 20.09.2021.

21.09.2021 митниця скерувала декларанту електронне повідомлення про необхідність подання додаткових документів, які декларантом до митного оформлення не були надані, а саме: - вартості пакування, тари, - витрат на транспортування товарів до порту країни відправлення, - витрати на навантаження, вивантаження та обробку товарів пов`язаних із транспортуванням товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - відсутня інформація щодо здійснення/нездійснення страхування. У зв`язку з цим, митний орган керуючись положеннями ч. 3 ст. 53 МК запропонував декларанту надати, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) прейскуранти (прайс-листи), каталоги виробника товару; 6) копію митної декларації країни відправлення; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Крім того, в повідомленні митниці зазначено, що вищевказані документи підлягають поданню в зв`язку з тим, що у вже поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, ознаки підробки та не подані всі документи, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема: 1) розділом 10 ст. 58 МК України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари , додаються такі витрати (складові митної вартості), понесені продавцем, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:-вартість ящиків тари (контейнерів ), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами (відповідні відомості до митного оформлення декларантом не надано); - вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням (відповідні відомості до митного оформлення декларантом не надано); - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту , порту або іншого місця ввезення на митну територію України (вказані відомості, зокрема до порту країни відправлення, при митному оформленні відсутні); - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (вказані відомості, зокрема до порту країни відправлення , при митному оформленні відсутні); 2) відповідно до ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до п.4.2. зовнішньоекономічного договору (контракту) від 15.11.2018 № 01-05-11-2019 поставка товару здійснюється на умовах FOB Guayaquil. Згідно документу, що підтверджує вартість перевезення від 16.09.2016 № , вартість доставки товару становить 98147,12 грн. Дана вартість не включає вартість страхування товару. Інформація щодо здійснення/не здійснення страхування та його вартість у разі здійснення відсутня, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.

ТзОВ «Тропік» звернулося до незалежного експерта Савостьянова А.В. для визначення рівня ринкової вартості вантажу в доларах США, на умовах постачання FOB EC Guayaquil, Еквадор (згідно Інкотермс). Експерт ОСОБА_2 провів дослідження товару «банани свіжі зелені столові, сорту Кавендіш, врожаю 2021 року. Не в первинній упаковці. Виробник «Fresbanecu S.A.», торговельна марка «TROPICAL REPUBLIC». Країна виробництва Еквадор, ЕС», про що складений висновок №20-77/09-2021 від 21.09.2021. Експерт дійшов висновку, що ринкова вартість товару коливається в діапазоні (від мін. до макс.) 0,35256 0,35976 дол. США.

На описані вище вимоги про надання додаткових документів представник декларанта ТзОВ «Лукро» направив митниці повідомлення про надання додаткових пояснень та документів щодо митної декларації МД UA500130/2021/209701, у якому надав митному органу такі пояснення.

Відповідно до умов пунктів 3.4. та 3.5. контракту №1-05-11-2019 від 05.11.2019 товар поставляється в тарі (картонні, дерев`яні, пластикових ящика, в коробках, на палетах або без), яка входить у вартість товару. Тара є самостійним товаром тільки у тому випадку, коли вона вказана окремим товаром в інвойсі із зазначенням ціни. У наданому декларантом рахунку-фактурі (інвойсі) №001-100-00000079 від 22.08.2021, який містить посилання на вказаний вище контракт, тара не вказується окремим товаром і за неї не визначено окремої ціни, а відтак враховуючи умови контракту, вартість пакування входить в ціну товару. Отже, з наданих декларантом до митного оформлення документів чітко вбачається, що пакування входить в ціну товару та окремо ТзОВ «Тропік» не сплачується. Відповідно до розділу 4 контракту №01-05-11-2019 від 05.11.2019 та рахунку-фактури (інвойсу) №001-100-00000079 від 22.08.2021 поставка товару здійснюється на умовах FOB (Інкотермс-2010) порт завантаження Guayaquil, за якими продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. З посиланням на норми Правила заповнення декларації митної вартості, затв. наказом Міністерства фінансів України №599 від 24.05.2012 та ст. 53 МК України на підтвердження понесених транспортних витрат, які несе покупець, ТзОВ «Тропік» до митного оформлення декларант надав: коносамент (Bill of lading) №912918993 від 22.08.2021, платіжне доручення про оплату фрахту №01TR022004 від 20.09.2021 та рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг № від 16.09.2021, які підтверджують факт оплати понесених ТзОВ «Тропік» транспортних витрат, що включені до вартості товару. ТзОВ «Тропік» відносно коносаменту (Bill of lading) №912918993 від 22.08.2021 послуги страхування не оформляло, про що було зазначено в листі директором ТзОВ «Тропік» б/н від 06.09.2021.

До повідомлення представник декларанта надав прайс-лист від 16.08.2021, висновок експерта від 21.09.2021 №20-77/09-2021, лист-довідка ТзОВ «Тропік» б/н від 06.09.2021 щодо страхування товару. В повідомленні представник декларанта ТзОВ «Лукро» повідомив митний орган про те, що надав усі документи на підтвердження заявленої митної вартості, іншими документами ТзОВ «Тропік» не володіє, з огляду на те, що товар швидко псується, просив пришвидшити прийняття рішення щодо декларованого товару.

Митниця дійшла висновку, що декларант не розвіяв її сумнівів щодо заявленої митної вартості товару та здійснила коригування митної вартості декларованого товару, прийнявши спірне рішення №UA500130/2021/000029/2 від 21.09.2021, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні 0,7000 USD за одиницю товару, в загальній сумі 16413,60 USD.

Неможливість визнати заявлену декларантом митну вартість за основним методом посадова особа митного органу мотивувала такими аргументами:

1) у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, ознаки підробки та не подані всі документи, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема: 1) розділом 10 статті 58 МК України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), понесені продавцем, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: - вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами (відповідні відомості до митного оформлення декларантом не надано); - вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням (відповідні відомості до митного оформлення декларантом не надано); - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (вказані відомості, зокрема до порту країни відправлення, при митному оформленні відсутні); - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (вказані відомості, зокрема до порту країни відправлення, при митному оформленні відсутні); 2) відповідно до ч.10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, виграти на страхування цих товарів. Відповідно до п. 4.2. зовнішньоекономічного договору (контракту) від 05.11.2019 №01-05-11-2019 поставка товару здійснюється на умовах FOB Guayaquil. Згідно документу, що підтверджує вартість перевезення від 16.09.2016 №, вартість доставки товару становить 97147,12 грн. Дана вартість не включає вартість страхування товару. Інформація щодо здійснення/не здійснення страхування та його вартість у разі здійснення відсутня, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару. Щодо наданого прайс-листа б/н від 08.09.2021 при визначенні умов поставки не зазначено географічний пункт та не зазначено термін його дії. Взаєморозташування печатки, підпису та прізвища посадової особи на прайс-листі та інвойсі мають ідентичне розташування, нахил тощо. Печатка, підпис та прізвище посадової особи легко виділяються та копіюються в будь-яке інше місце. Все це може свідчити про ознаки підробки. Висновок експерта від 17.09.2021 №20-64/09-2021 носить «інформаційний характер».

Митниця вказала, що оскільки декларантом всі наявні розбіжності не скасовані та не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2-4 ст. 53 МК України, митну вартість товару, заявлену до митного оформлення за ЕМД №UA500130/2021/20971 буде скориговано.

З метою обрання обраного митницею методу визначення митної вартості та числових значень, визначених в рішеннях про коригування митної вартості, відповідач навів такі аргументи:

- в митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до ст. 59, 60 МК України неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів.

- відповідно до ст. ст. 62, 63 МК України методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митного органу відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів;

- відповідно до п. 1 ст. 64 МК України у разі, якщо митну вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК, митна вартість оцінюваних товарів буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) - за резервним методом.

- джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала інформація баз даних ЄАІС Держмитслужби та митні декларації №UA500150/2021/205983 від 09.09.2021, №UA500130/2021/208111 від 06.09.2021, відповідно до яких рівень митної вартості товарів у максимально наближений до митного оформлення час є більшим, а саме по товару №1 0,7000 дол. США/кг.

Як наслідок, за результатами розгляду митної декларації №UA500130/2021/209701 від 21.09.2021 та доданих до неї документів митний орган відмовив у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю у зв`язку з прийняттям рішень про коригування митної вартості товарів з причини винесення рішення про коригування митної вартості товару від 21.09.2021 №UA500130/2021/000029/2. Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА500130/2021/20099.

З метою отримання товару, що швидко псується, у вільний обіг декларант подав митну декларацію №UA500130/2021/209725 від 21.09.2021, в якій вказав вартість товарів відповідно до рішення про корегування митної вартості товару.

Позивач вказує, що не погоджується із протиправно визначеною митним органом митною вартістю товарів, для отримання товару у вільний обіг змушений був сплатити фінансові гарантії.

При прийнятті рішення суд керується такими нормами права:

Митний Кодекс України визначає засади організації та здійснення митної справи в У країні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Частиною 1 ст. 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (ч. 1 ст. 248 МК України).

Частиною 1 ст. 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Приписами ст. 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частинами першою, другою статті 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 4 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо) (ч.ч. 5, 7 ст. 58 МК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина 5 ст. 53 МК України містити норми, відповідно до яких забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 1 ст. 55 МК України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Під час митного оформлення при прийнятті органом доходів і зборів письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (частина четверта, п`ята статті 55 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною 2 ст. 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України). Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Частиною 8 ст. 57 МК України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Частиною другою статті 64 МК України визначено, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Як зазначено в ч. 4 ст. 64 МК України у разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Згідно з ч. 2 ст. 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 55 МК України наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 серед іншого затверджено Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів.

В пункті 2.1 цих Правил у розділі заповнення графи 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» зазначено, що у графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (ст. 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. При вирішенні цього спору суд враховує такі висновки Верховного Суду:

- «…органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів», постанова від 18.12.2018 у справі № 821/110/18;

- « … витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України […] Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації», постанова від 17.07.2019 у справі №809/872/17;

- «… у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом», постанова від 05.02.2019 у справі №816/1199/15;

- «… у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів», постанова від 05.03.2019 у справі №815/143/174;

- «… в силу частини другої статті 55 Митного кодексу України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24 травня 2012 року «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування. Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства», постанова від 21.12.2018 у справі № 815/1670/17. В цій постанові Верховний Суд зазначив, що відсутність в рішеннях обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості є самостійною підставою для їх скасування.

Здійснюючи оцінку аргументів сторін та досліджених письмових доказів щодо правомірності рішення про коригування митної вартості товарів в частині обґрунтування сумніву в заявленій декларантом митній вартості, суд керується такими міркуваннями:

Системний аналіз наведених вище норм МК України дозволяє зробити такі висновки:

- основним методом визначення митної вартості товарів є метод «за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)»;

- закон визначає вичерпний перелік документів, що подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення, а також забороняє вимагати будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в ст. 53 МК України;

- митний орган має повноваження витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- закон визначає чіткий перелік обставин, які зумовлюють виникнення обґрунтованого сумніву щодо визначеної декларантом митної вартості товару.

Отже, посадова особа митного органу для прийняття рішення про витребування в декларанта додаткових документів (з метою підтвердження заявленої митної вартості) зобов`язана встановити та чітко викласти обставини, що свідчать про:

- обґрунтованість сумніву щодо вказаної декларантом митної вартості;

- причини, що унеможливлюють перевірку заявленої митної вартості на підставі наданих декларантом документів.

При цьому посадова особа повинна витребувати документи, що реально необхідні для перевірки «сумнівних» відомостей, а не вимагати в декларанта надання невичерпного переліку усіх можливих документів.

Основним способом реалізації повноважень митного органу в цій ситуації є процедура консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов:

1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України;

2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості;

3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору);

4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

У цій справі суд встановив, що заявник визначив митну вартість товару за ціною договору/контракту, яка зазначена у рахунку-фактурі (інвойсі). На підтвердження заявленої митної вартості товару декларант надав митному органу документи, визначені ч. 2 ст. 53 МК України.

Суд враховує, що митний орган має повноваження вимагати додаткові документи лише у разі, коли подані декларантом для митного оформлення документи містять розбіжності, ознаки підробки або відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд проаналізував зміст наданих декларантом документів та встановив, що такі містять необхідні відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товар. Так, в рахунку-фактурі (інвойсі) №001-100-00000079 від 22.08.2021 чітко вказано вартість товару «свіжі зелені банани» (вартість 8436,00 дол. США за кількості 23448,00 кг), зазначена ціна товару за одиницю 07,03 дол. США. Щодо посилання митного органу на те, що в прайс-листі б/н від 16.08.2021 та інвойсі №001-100-00000080 від 22.08.2021 взаєморозташування печатки, підпису та прізвища посадової особи мають ідентичне розташування та нахил, що може свідчити про ознаки підробки цих документів, є припущеннями та не підтверджені належними та допустимими доказами.

Оцінюючи аргументи відповідача у цій справі на підтвердження обґрунтованості сумніву посадової особи митниці в задекларованій митній вартості товару суд враховує, що ТзОВ «Тропік» на електронне повідомлення митного органу щодо надання додаткових документів на підтвердження заявленої вартості товару надіслало Одеській митниці повідомлення про надання повідомлення про надання додаткових пояснень та документів щодо митної декларації МД UA500130/2021/209701, в якому представник декларанта детально пояснив умови поставки товари, вартість послуг перевізника та заявлену митну вартість.

Так, декларант звернув увагу на таке:

- вартість пакування входить в ціну товару, тому з наданих декларантом до митного оформлення документів чітко вбачається, що пакування входить в ціну товару та окремо ТОВ «Тропік» не сплачується;

- поставка товару здійснювалась на умовах FOB (Інкотермс-2010) порт завантаження Guayaquil, за якими продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження, на підтвердження понесених транспортних витрат, які несе покупець/ТзОВ «Тропік» до митного оформлення декларант надав: коносамент (Bill of lading) №912918996 від 22.08.2021, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг № від 16.09.2021, платіжне доручення про оплату фрахту №01TR022004 від 20.09.2021, які підтверджують факт оплати понесених ТзОВ «Тропік» транспортних витрат, що включені до вартості товару;

- ТзОВ «Тропік» відносно коносаменту (Bill of lading) №912918993 від 22.08.2021 послуги страхування не оформляло, зазначене підтвердило листом директором ТзОВ «Тропік» б/н від 06.09.2021.

До зазначеного повідомлення представник декларанта додатково долучив прайс-лист від 16.08.2021, висновок експерта від 21.09.2021 №20-77/09-2021, лист-довідка ТзОВ «Тропік» б/н від 06.09.2021 щодо страхування товару.

Щодо аргументу митниці про те, що у наданих до митного оформлення документах відсутні відомості включення у вартість товару вартості пакування, тари суд зазначає таке. До митного оформлення декларант надав зовнішньоекономічний контракт №01-05-11-2019 від 05.11.2019, укладений з компанія «Fresbanecu S.A.» (Еквадор) (продавець). Положення цього контракту, а саме пункти 3.1, 3.3, 3.4 визначали, що товар повинен поставлятися в упаковці, що відповідає виду товару і способу транспортування; пакування товару передбачено в картонних, дерев`яних, пластикових ящиках, коробках і в іншій тарі в залежності від виду товару, на палетах або без; тара, в якій транспортується товар є тарою тільки в тому випадку, якщо вона не вказується окремим товаром в інвойсах. При цьому, вартість тари входить у ціну Товару. Відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) №001-100-00000079 від 22.08.2021, такий містить посилання на контракт №01-05-11-2019 від 05.11.2019, дані інвойсу не містять цифрових значень окремо щодо вартості тари, тому, що з огляду на умови згаданого контракту, вартість пакування входить в ціну товару та окремо декларантом не оплачувалась.

Щодо необхідності подання декларантом страхових документів, суд зазначає, що рахунки-фактури та інші документи щодо поставки товару не містять інформації щодо його страхування. При цьому норми частини другої статті 53 МК України визначають обов`язок надання страхових, транспортних документів у разі здійснення такого. Позивач ствердив, що не мав таких витрат. При цьому до митного оформлення та додатково в процесі проведення митних консультацій декларант надав лист за підписом директора ТзОВ «Тропік» Власова В.О. вих. б/н від 06.09.2021 із засвідченням того, що вантаж «банани свіжі» згідно з товаросупровідного документа/коносаменту (Bill of lading) №912918993 від 22.08.2021 не страхувався. Отже, ненадання позивачем документів щодо страхування за відсутності доказів його здійснення є цілком обґрунтованим.

Оцінюючи посилання митного органу на те, що у наданих до митного оформлення документах відсутні відомості включення у вартість товару вартості транспортування суд враховує таке. Положення пунктів 4.1, 4.2 розділу 4 контракту №01-05-11-2019 від 05.11.2019 визначали, що умови поставки визначаються згідно Міжнародних правил тлумачення торгових термінів Інкотермс-2010, які узгоджуються сторонами для кожної поставки та вказуються у інвойсі та/або додатку та/або специфікації до цього Контракту; якщо інше не вказано в інвойсах (рахунках-фактурах), продавець поставляє покупцю товари на умовах: FOB Guayaquil, ECUADOR. Згідно з пунктом 5.1 Контракту ціни на товари, що поставляються є договірними і вказуються в інвойсах на кожну окрему поставку Товару в доларах США або євро. В ціну товару включаються витрати, згідно з умовами поставки, визначеними правилами Інкотерсмс-2010, зазначеними в кожному інвойсі на окрему партію товару (п. 5.3 Контракту).

За визначенням Інкотермс-2010: FOB «Free on Board»/«Вільно на борту» означає, що продавець виконав свої зобов`язання стосовно поставки з моменту переходу товару крізь поручні судна в порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту покупець повинен нести всі витрати й ризики загибелі чи ушкодження товару. За умовами FOB на покупця лягає обов`язок з очищення товару від стягнень для його експорту.

Відповідно до ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, серед іншого, 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Згідно з нормами ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

В заявлених позивачем до митного оформлення документах товар постачався на умовах FOB Guayaquil, ECUADOR, що за правилами Інкотермс-2010 означає FOB (англ. «Free on вoard, «Вільно на борту», що продавець виконав свої зобов`язання стосовно поставки з моменту переходу товару крізь поручні судна в порту відвантаження, з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. Це означає, що за умовами FOB на покупця лягає обов`язок з очищення товару від стягнень для його експорту. На підтвердження понесених покупцем ТзОВ «Тропік» транспортних витрат, до митного оформлення декларант надав коносамент №912918993 від 22.08.2021, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг № від 16.09.2021, платіжне доручення про оплату фрахту №01TR022004 від 20.09.2021, договір №UA00185168_F від 01.01.2021, укладений з компанією «Мерск Ей/Ес», Данія, від імені якої на підставі агентської угоди діє ТзОВ «Мерск Україна Лтд» на перевезення товару.

Оцінюючи надані декларантом до митного оформлення документи та додаткові пояснення (на вимогу митниці в процесі митних консультацій) на підтвердження заявленої митної вартості товару суд дійшов висновку, що такі документи є достатніми для підтвердження заявленої ТзОВ «Тропік» митної вартості декларованого товару за основним методом.

Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує таке.

Письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскарженому рішенні про коригування митної вартості товарів:

- відсутнє належне обґрунтування неможливості застосування методів 2а, 2б, 2в, 2г;

- застосування резервного методу та визначення митної вартості імпортованого товару обґрунтовано митницею використанням інформації з баз даних ЄАІС Держмитслужби та зазначенням номеру та дати двох інших митних декларацій №UA500150/2021/205983 від 09.09.2021, №UA500130/2021/20811 від 06.09.2021, відповідно до яких митна вартість товару становить 0,7000 дол. США за кг.

В графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості вказані номер та дата митних декларацій, що слугувала джерелом інформації для прийняття рішення про коригування митної вартості. Суд звертає увагу суду на те, що за джерело інформації митниця використала декларацію щодо митного оформлення товару, що відрізняються за контрагентом; в наведених деклараціях митна вартість визначалась за 6 (резервним методом).

При цьому відповідач не пояснив, чому при аргументації наведених декларацій за аналогічного відправника та товару, митниця не визначала митну вартість за ціною договору подібних (аналогічних) товарів (метод 2б, ст. 60 МК України).

Суд констатує, що митний орган не навів жодних пояснень чи розрахунків щодо здійснених коригувань, а також детальної інформації про товари, які було використано в якості джерела інформації, про числові значення митної вартості таких товарів, умови поставки, країну походження, фактурну вартість, діапазон декларованих цін за ідентичні чи подібні товари тощо. Тому зазначення лише номерів та дат митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування їх вибору, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов поставки тощо не підтверджує обґрунтованість визначеної відповідачем митної вартості товару та свідчить про свавільність оскаржених рішень.

Враховуючи наведені мотиви, суд дійшов висновку, що оскаржене рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, а відповідач жодним чином не довів правомірності свого рішення про коригування митної вартості товарів в частині визначення митної вартості імпортованого товару.

В той же час, відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, за наслідком розгляду справи, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів №UA500130/2021/000029/2 від 21.09.2021 не відповідає встановленим у ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям обґрунтованості та розсудливості, а тому підлягає скасуванню як протиправне.

Частиною 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до приписів цієї статті КАС України та враховуючи рішення про задоволення позову, суд стягує на користь позивача суму сплаченого ним судового збору (2481,00 грн.) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 229, 241-246, 250, 251, 255, 295, пп.15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів від 21.09.2021 №UA500130/2021/000029/2.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (65078, місто Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21А, ЄДРПОУ ВП 44005631) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Тропік» (79008, м. Львів, вул. Пекарська, буд. 5, кв. 4; ) судові витрати у вигляді судового збору в сумі 2481 (дві тисячі вісімдесят одна) гривня рівно.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 15.09.2022.

Суддя Потабенко В.А.