Справа № 120/5400/22
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2022-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

16 вересня 2022 р. Справа № 120/5400/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян М.Б., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду із позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Одеській області №336 від 29.06.2022.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що відповідно до наказу управління патрульної поліції в Одеській області від 13.06.2022 №285 проведено службове розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення ним службової лисципліни, під час подій, які мали місце 25.05.2022 та 26.05.2022.

Під час проведення службового розслідування встановлено факт порушення службової дисципліни, що виразилось у не здійсненні відеозаписів на портативний вілеореєстратор під час несення служби 25.05.2022 та 26.05.2022, зокрема, під час заступання на пост з охорони адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП не отримував портативний відеореєстратор, що свідчить про порушення вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 №1026.

За результатами проведеного службового розслідування відповідачем прийнято наказ №336 від 29.06.2022, яким його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

Проте, позивач вважає, що будь-яких порушень закону чи Дисциплінарного статуту Національної поліції України в його діях не вбачається, викладені в службовому розслідуванні обставини не відповідають дійсності, а відповідач дійшов до хибного висновку про порушення ним службової дисципліни внаслідок необ`єктивного та упередженого службового розслідування. Жодних порушень чи недотримання вимог законів України чи інших пормативно-правових актів ним не допускалось, він завжди сумлінно ставився до поклалених на нього обов`язків. Крім того зазначає що, в наказі не розкрито в чому полягали неетична повелінка поліцейського з його боку, в чому вона була виявлена за результатами службового розслідування, не розкрито також, що саме було зроблено на невиконання наведених у наказі пунктів Інструкції. Крім того зазначає, що чинним законодавством не покладено обов`язку на кожного поліцейського під час виконання службових обов`язків отримувати та застосовувати портативний відеореєстратор. Також зазначив, що процедура службового розслідування проведена з чисельними грубими процесуальними порушеннями Закону.

Ухвалою від 22.07.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено її розгляд здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Встановлено відповідачам строк для подачі відзиву на позовну заяву. Витребувано в Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції належним чином завірені копії матеріалів службового розслідування відносно ОСОБА_1 , які стали підставою для видачі оскаржуваного наказу та його особову справу.

Відповідач - УПП в Одеській області ДПП, позовні вимоги не визнав та 25.08.2022 подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що 10.06.2022 за вх. № BH6006/41/13/03-22 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення (далі - ВМАЗ) УПП в Одеській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора ВМА3 УПП в Одеській області ДПП капітана поліції Юрія Ніколенка про те, що під час здійснення контролю за дотриманням службової дисципліни особовим складом УПП в Одеській області ДПП було встановлено факт можливого порушення службової диспипліни стартим лейтенантом поліції ОСОБА_1

13.06.2022 відповідно до наказу УПП в Одеській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» № 285 було призначено службове розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , якого направлено для проходження служби до роти №3 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП, який при заступанні на службу та протягом зміни не отримував портативний відеореєстратор та не здійснював відеофіксацію протягом зміни, подія мала місце 25.05.2022.

У ході службового розслідування було встановлено порушення службової дисципліни ОСОБА_1 .

При цьому, представник відповідача зазначив, що твердження позивача про те, що йому не видали портативний відеореєстратор та не провели інструктаж щодо несення служби на території УПП в Одеській області ДПП спростовуються матеріалами службового розслідування.

Також представник відповідача вказав, що у позивача наявне діюче дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оголошене наказом УПП в Одеській області ДПП від 20.06.2022 №306.

30.08.2022 на адресу суду надійшли витребувані ухвалою суду докази.

У встановлений судом строк відповідач - Департамент патрульної поліції Національної поліції України відзив на позовну заяву не надав. Копію ухвали про відкриття провадження від 22.07.2022 отримав 04.08.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Так, частина 4 статті 159 КАС України визначено, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина 6 стаття 162 КАС України).

Інші заяви по суті справи учасниками справи не надавались, додаткові докази не надходили.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (частини 5 статті 250 КАС України).

Відповідно до статті 12 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Частинами першою, другою статті 26 цього Закону визначено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Водночас законних підстав для зупинення провадження у цій справі не встановлено.

З огляду на викладене та враховуючи, що учасники справи скористалися своїм правом на подання заяв по суті справи, суд доходить висновку про відсутність правових перешкод для ухвалення рішення в цій адміністративній справі.

Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції, з 31.08.2017 на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, т.в.о начальника відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП, має звання старший лейтенант поліції.

Наказом Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції №336 від 29.06.2022, у відповідності частини першої статті 1, пунктів 1, 2, 3, 5, 6, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 18, пунктів 2, 3 частини першої статті 23, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пушту 2 розділу 1, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції (фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, підпунктів 1, 10. 11, 13 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора (поліцейського) Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.11.2018 № 5112, відповідно до пункту 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарного проступку до старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Вважаючи даний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Згідно частини 1 статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Разом з тим, Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначенему порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно статтею 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07.03.2019 (справа №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд зазначає, що вчинення позивачем дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення.

Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно частиною 1 статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Судом встановлено, що службове розслідування призначено згідно наказу УПП в Одеській області ДПП № 285 від 13.06.2022 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», а Висновок службового розслідування затверджено 27.06.2021, тобто вимоги частини 1 статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідачем дотримано.

Згідно частинами 1-2 статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Дисциплінарне стягнення до позивача застосовано наказом Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції №336 від 29.06.2022, тобто визначений частиною 1 статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України строк дотримано.

Згідно з пунктом 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

За приписами пунктів 3, 4 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Як зазначено вище, наказ Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції № 336 від 29.06.2022 прийнятий за наслідками службового розслідування, результати якого оформлено Висновком, що затверджений 27.06.2022.

Так, службовим розслідуванням встановлено, що відповідно до розстановки сил та засобів 1-4 роти батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП з 07.00 до 19.00 25.05.2022 та 26.05.2022, на пост з охорони адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП заступив старший інспектор з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який направлений для проходження служби до роти №3 батальйону № 2 полку УППП в Одеській області ДПП.

Відповідно роздавальної відомості до Журналу видачі/повернення портативного відеореєстратора 1-4 роти батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП від 25.05.2022 та 26.05.2022 встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не отримував портативний відеореєстратор, що свідчить про порушення вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічших засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026.

Згідно Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1026 від 18.12.2018 (далі Інструкція № 1026), ця Інструкція регулює застосування органами, підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції автоматичної фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, доступ до відеозаписів працівників поліції та інших осіб, порядок зберігання, видачу та приймання технічних приладів і технічних засобів, а також зберігання, видалення та використання інформації, отриманої з цих приладів.

Згідно пункту 2 Інструкції № 1026, застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою: 1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення; 2) охорони громадської безпеки та власності; 3) забезпечення безпеки осіб; 4) забезпечення публічної безпеки і порядку.

Відповідно до пункту 3 Інструкції № 1026, портативний відеореєстратор - пристрій, призначений для запису, зберігання та відтворення відеоінформації, технічні характеристики та особливості конструкції якого дають змогу закріпити його на форменому одязі поліцейського.

Згідно пунктом 4 Інструкції № 1026, під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення.

Згідно пунктом 5 Інструкції № 1026 включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Згідно пунктом 6 Інструкції № 1026, під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відеореєстратора та не допускає його розряджання.

У разі пошкодження портативного відеореєстратора поліцейський негайно доповідає про це відповідальній особі та керівнику органу, підрозділу поліції.

Після прибуття до місця постійної дислокації портативний відеореєстратор або карта пам`яті передається відповідальній особі.

Згідно пунктом 10 Інструкції № 1026, за необхідності портативний відеореєстратор може застосовуватися під час проведення поліцейськими навчальних занять та навчальних зборів зі службової підготовки з метою здійснення аналізу дій поліцейських.

Згідно з пунктом 2 розділу VII вказаної Інструкції поліцейський забезпечує належане виконання вимог цієї Інструкиії.

Таким чином, перед заступанням на службу поліцейські зобов`язані отримувати портативні відеореєстратори та з моменту початку виконання службових обов`язків й до їх закінчення вести безперервну відеозйомку.

Судом не враховуються аргументи позивача про те, що чинним законодавством не покладено обов`язку на поліцейського під час виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції отримувати та застосовувати портативний відеореєстратор. На думку суду вищевказаними нормами чітко встановлений обов`язок отримання відеореєстратора, його включення, момент включення та тривалість відеозйомки.

Крім того суд зазначає, що під час проведення службового було враховано пояснення ОСОБА_1 .

Так, у висновку зазначено наступне: "опитаний під час проведення службового розслідування старший інспектор з особливих доручень ВБДР УПП в Одеській області ДПП, який на даний момент направлений для проходження служби до роти №3 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, в займаній посаді з 31.08.2017, поновлено з 22.04.2020, має діюче дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оголошене наказом УПП в Одеській області ДПП від 20.06.2022 №306) пояснив, що 25.05.2022 заступив на службу, а саме за вказівкою керівництва роти перебував на території УПП в Одеській області ДПП до кінця зміни. Щоденного інструктажу щодо несення служби на території УПП в Одеській області ДПП проведено не було. Звернувшись до сектору зв`язків та телекомунікацій УПП в Одеській області ДПП, щодо отримання портативного відеореєстратора, йому повідомили, що він не потрібен, так як поліцейський не вступає до виконання службових обов`язків. З вимогами Інструкції та наказом МВС від 18.12.2018, не ознайомлений. У своєму поясненні опитуваний надав відповідь на додаткове питання: до кого саме він звертався у СЗтТ УПП в Одеській області ДНІ, та хто саме сказав, що не обов`язково отримувати портативний відеореєстратор перед заступанням на зміну, пояснив, що звернувся до поліцейської жіпочої статті, яка перебувала на зміні, але до кого саме не пам`ятае, та ще раз наголосив, що інструктаж перед заступанням на територію УПП в Одеській області ДН не проводився".

Отже, посилання позивача, про те, що дисциплінарною комісією не було враховано його пояснення під час проведення службового розслідування, не знаходять свого підтвердження під час розгляду адміністративної справи.

Також суд враховує, що під час проведення службового розслідування комісією було відібрано пояснення у старшого інспектора-чергового відділу чергової служби (далі-ВЧС) УПП в Одеській області ДПП підполковника поліції ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, в займаній посаді з 07.11.2015, діючі дисциплінарні стягнення відсутні), який пояснив, що 25.05.2022 він заступив на на добове чергування до ВЧС УПП в Одеській області ДПП, приблизно о 08:00 було проведено інструктаж особовому складу УПП в Одеській області ДП, який заступав на охорону адміністративної будівлі та доведено вимоги порядку організації пропускного режиму та внутрішньооб`єктового режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП, про що всі присутні працівники поставили підписи у відповідному журналі.

Опитаний під час проведення службового розслідування інспектор-черговий ВЧС УПП в Одеській області ДПП капітан поліції ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, в займаній посаді з 07.11.2015, діючі дисциплінарні стягнення відсутні) пояснив, що з 09:00 25.05.2022 по 09:00 26.05.2022 перебував на чергуванні у ВЧС УПП в Одеській області ДПП як старший зміни. 26.05.2022 приблизно о 07:55 було проведено інструктаж співробітникам, які заступали в наряд щодо охорони адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП, на час проведення інструктажу незаконно відсутніх не було.

Опитана під час проведення службового розслідування інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , освіта вища, в НПУ з 06.07.2017, в займаній посаді з 16.12.2019, діючі дисциплінарні стягнення відсутні) пояснила, що 25.05.2022 перебуваючи на зміні в СЗтТ УТШ в Одеській області ДПП, протягом дня старший лейтенант поліції ОСОБА_1 для отримання технічних пристроїв не звертався.

Опитана під час проведення службового розслідування інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , освіта вища, в НПУ з 13.07.2015, в займаній посаді з 18.09.2019, діючі дисциплінарні стягнення відсутні) пояснила, що 26.05.2022 заступила на зміну до СЗтТ УПП в Одеській області ДПП. Під час ранньої та вечірньої перезмінки портативні відеореєстратори та всі необхідні для несення служби пристрої було видано всім без виключення патрульним поліцейським, які звернулися до СЗтТ УПП в Одеській області ДПП. 26.05.2022 протягом її зміни старший лейтенант поліції ОСОБА_1 до СЗтТ УПП в Одеській області ДПП не звертався та ніякої техніки не брав.

Таким чином, твердження позивача про те, що йому не видали портативний відеореєстратор та не провели інструктаж щодо несення служби на території УПП в Одеській області ДПП спростовуються матеріалами службового розслідування.

В свою чергу, суд зазначає, що позивачем не було надано будь-яких доказів на підтвердження своєї позиції ні під час проведення службового розслідування, ні до суду.

Відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 17.08.2019 по справі №806/2555/17 зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

У рішенні від 12.01.2012 р. по справі "Горовенки та Бугара проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п. 38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у даній справі, серед іншого, установлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини у їх сукупності, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ прийнято відповідачем з дотриманням вимог законодавства, в зв`язку з чим відсутні підстави для його скасування.

Згідно зі статтею 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень статті 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява N 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи висновок суду про відмову у задоволенні позову, правові підстави для стягнення з відповідача судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Департамент патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернеста, 3, м. Київ, )

Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (вул. Ак. Корольова, 5, м. Одеса, )

Суддя Мультян Марина Бондівна