Справа № 140/642/22
Суддя: Кухтей Руслан Віталійович
Дата ухвалення: 2022-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 рокуЛьвівСправа № 140/642/22 пров. № А/857/8148/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді : Кухтея Р.В.,

суддів : Обрізка І.М., Шевчук С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2022 року (ухвалене головуючим-суддею Сорокою Ю.Ю. в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Луцьку) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО ТАРА» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в :

У січні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО ТАРА» (далі ТзОВ «ЕКО ТАРА», Товариство, позивач) звернулося в суд із зазначеним позовом, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області (далі Комісія ГУ ДПС, ГУ ДПС, контролюючий орган, відповідач) №3318967/37986357 від 02.11.2021 про відмову у реєстрації поданого Товариством розрахунку коригування №24 від 04.10.2021.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 22.03.2022 позовні вимоги були задоволені повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС подало апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою відмовити позивачу у задоволенні позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що позивачем до Комісії не було подано документів, які б підтверджували фактичне здійснення господарських операцій з ТОВ «БІО-ЛОГІСТИК». Підставою для зупинення Комісією ГУ ДПС реєстрації розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 слугувало те, що сума компенсації вартості товару/послуги 4401, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (далі - Критерії).

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення.

Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні по справі матеріали та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи видно, що ТзОВ «ЕКО-ТАРА» зареєстроване як юридична особа 24.02.2012 та є платником ПДВ з 10.04.2012. Основними видами діяльності Товариства згідно КВЕД є: 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво (основний), 02.10 Лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві, 02.20 Лісозаготівлі, 16.24 Виробництво дерев`яної тари, 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним-обладнанням, 49.41 Вантажний автомобільний транспорт.

09.08.2021 між ТзОВ «ЕКО-ТАРА» (Продавець) та ТзОВ «БІО-ЛОГІСТИК» (Покупець) було укладено договір купівлі-продажу тріски паливної №9, у відповідності до п.1.1 якого сторони домовилися про поставку товару - тріски паливної партіями, відповідно до узгодженої Продавцем та Покупцем заявки.

04.10.2021 ТзОВ «БІО-ЛОГІСТИК» було здійснено оплату за товар та за послуги перевезення вантажу у сумі 438 134,40 грн. Оплата була частково зарахована в рахунок погашення поточної заборгованості, а також зарахована в якості передоплати за товар у сумі 229 672,80 грн та 49 140,00 грн, як оплата послуг перевезення вантажів по маршруту с.Тойкут - с.Іваничі - с.Тойкут.

3 урахуванням додаткової угоди №1 до даного Договору, сторони домовились про продаж товару на наступних умовах : 930 насипних м3 по ціні 352,80 грн/1 м3 з ПДВ, вартість доставки Товару на склад Покупця (Волинська обл., Іваничівський р-н., смт. Іваничі) -30,00 грн./1 км з ПДВ. та 93 насипних м3 по ціні 383,96 грн./1м3 з ПДВ, вартість доставки Товару на склад Покупця (Волинська обл., Іваничівський р-н., смт. Іваничі) - 30,00 грн./1 км з ПДВ.

04.10.2021 була зареєстрована податкова накладна №10 на попередню оплату за тріску паливну в кількості 651 м3 по ціні 294,00 грн. без ПДВ за 1 м3.

Додатковою угодою було змінено ціну за 1 м3 тріски паливної, тому було подано на реєстрацію розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №24 від 04.10.2020 до податкової накладної №10 від 04.10.2020 на загальну суму 229 672,8 грн, у т.ч. ПДВ - 38278,8 грн. Для підтвердження здійснення операції надано видаткові накладні, акти надання послуг, товарно-транспортні накладні, договір, платіжне доручення на підтвердження факту оплати та інші документи.

Реєстрація вищезазначеного розрахунку коригування була зупинена ДПС України згідно квитанції. Підставою зупинення реєстрації слугувало те, що сума компенсації вартості товару/послуги 4401, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв. У зв`язку з чим, платнику запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування.

Позивачем подано повідомлення №1 від 28.10.2021 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування реєстрацію яких зупинено, а саме додано наступні копії документів : Договору №9 від 09.08.2021 купівлі-продажу паливної тріски; Додатку №1 до Договору №9 від 09.08.2021 (первинна редакція); Додаткової угоди №1 від 04.10.2021 до Договору №9 від 09.08.2021; Додатку №1 до Договору №9 від 09.08.2021 (нова редакція); видаткової накладної №287 від 09.10.2021; видаткової накладної №284 від 07.10.2021; видаткової накладної №277 від 05.10.2021; видаткової накладної №303 від 19.10.2021; видаткової накладної №310 від 21.10.2021; видаткової накладної №299 від 13.10.2021; видаткової накладної №308 від 20.10.2021; акту наданих послуг №278 від 05.10.2021; акту наданих послуг №285 від 07.10.2021; акту наданих послуг №288 від 09.10.2021; акту наданих послуг №300 від 13.10.2021; акту наданих послуг №304 від 19.10.2021; акту наданих послуг №309 від 20.10.2021; акту наданих послуг №312 від 21.10.2021; ТТН №Р277 від 05.10.2021; ТТН №Р284 від 07.10.2021; ТТН №Р287 від 09.10.2021; ТТН №Р299 від 13.10.2021; ТТН №Р303 від 19.10.2021; ТТН №Р308 від 20.10.2021; ТТН №Р310 від 21.10.2021; платіжного доручення №1427_А406Х/574 від 04.10.2021; свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_1 ; свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 .

Однак, за результатами розгляду вказаних документів Комісією ГУ ДПС було прийнято рішення №3318967/37986357 від 02.11.2021 про відмову у реєстрації розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 в ЄРПН з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, в графі додаткова інформація зазначалося, що відсутні документи на перевезення ТМЦ.

За результатами адміністративного оскарження, рішенням ДПС України скаргу позивача було залишено без задоволення, а рішення Комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН - без змін.

Вважаючи оспорюване рішення протиправним, позивач звернувся до адміністративного суду з вимогою про його скасування.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем надані усі належні документи, які стосуються господарської операції з ТзОВ «БІО-ЛОГІСТИК», які достатні для прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію в ЄРПН розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 до податкової накладної №10 від 04.10.2021.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та з дотриманням норм процесуального права, а також при повному, всебічному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абз.10 п.201.10 ст.201 ПК України).

Відповідно до пункту 12 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За змістом п.13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п.15 Порядку №1246).

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №1165 від 11.12.2019 (набрала чинності 01.02.2020) були затверджені Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Пунктом 10 Порядку №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

За змістом п.11 Порядку №1165, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

З матеріалів справи видно, що у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 до податкової накладної №10 від 04.10.2021 в ЄРПН Товариству було запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

Тобто, сформована комісією регіонального рівня пропозиція щодо надання документів є загальною та формальною, яка за своїм змістом дублює положення п.п.3 п.11 Порядку №1165.

Така пропозиція щодо надання документів не є конкретизованою, що може свідчити про наявність у платника податків вільного розсуду щодо переліку документів, які слід надати.

Зі змісту квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування вбачається, що його реєстрація зупинена через відповідність п.5 Критеріїв.

У разі, коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п.6 Порядку №1165).

У Додатку № 1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника ПДВ, згідно з якими:

1. Платника ПДВ зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам п.п.16.1.3 п.16.1 ст.16 та абз.1 п.49.2, п.49.18 ст.49 ПК України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам п.п.16.1.3 п.16.1 ст.16 та п.46.2 ст.46 ПК України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Як видно з матеріалів справи, на підставі п.5 Критеріїв було зупинено реєстрацію розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 до податкової накладної №10 від 04.10.2021 в ЄРПН.

Відповідно до п.2 Порядку №1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Вказані вище норми свідчать про те, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, згідно п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Тобто, процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється (проводиться) лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

За змістом п.5 Порядку №1165, питання про віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податку могло розглядатися виключно у зв`язку з перевіркою господарської операції, якої стосується саме подана на реєстрацію ПН, а не будь-якої іншої операції, щодо якої вже прийняте рішення про віднесення платника податків до Критеріїв ризиковості платника податку.

Як зазначено в оспорюваному рішенні, підставою відмови у реєстрації розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 до податкової накладної №10 від 04.10.2021 слугувало ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, в графі додаткова інформація зазначалося, що відсутні документи на перевезення ТМЦ.

З матеріалів справи видно, що позивачем на адресу контролюючого органу було надано повідомлення №1 від 28.10.2021 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування реєстрацію яких зупинено.

Так, позивачем надано копії документів: Договору №9 від 09.08.2021 купівлі-продажу паливної тріски; Додатку №1 до Договору №9 від 09.08.2021 (первинна редакція); Додаткової угоди №1 від 04.10.2021 до Договору №9 від 09.08.2021; Додатку №1 до Договору №9 від 09.08.2021 (нова редакція); видаткової накладної №287 від 09.10.2021; видаткової накладної №284 від 07.10.2021; видаткової накладної №277 від 05.10.2021; видаткової накладної №303 від 19.10.2021; видаткової накладної №310 від 21.10.2021; видаткової накладної №299 від 13.10.2021; видаткової накладної №308 від 20.10.2021; акту наданих послуг №278 від 05.10.2021; акту наданих послуг №285 від 07.10.2021; акту наданих послуг №288 від 09.10.2021; акту наданих послуг №300 від 13.10.2021; акту наданих послуг №304 від 19.10.2021; акту наданих послуг №309 від 20.10.2021; акту наданих послуг №312 від 21.10.2021; ТТН №Р277 від 05.10.2021; ТТН №Р284 від 07.10.2021; ТТН №Р287 від 09.10.2021; ТТН №Р299 від 13.10.2021; ТТН №Р303 від 19.10.2021; ТТН №Р308 від 20.10.2021; ТТН №Р310 від 21.10.2021; платіжного доручення №1427_А406Х/574 від 04.10.2021; свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_1 ; свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 .

Колегія суддів зазначає, що надіслані позивачем письмові пояснення з копіями первинних документів повністю відображають зміст його господарських операцій та були достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію розрахунку коригування №24 від 04.10.2021.

Проте, Комісія ГУ ДПС, незважаючи на надіслані позивачем повідомлення та пояснення з доданими до них первинними документами, прийняла оспорюване рішення без зазначення мотивів неврахування поданих позивачем документів.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що подані позивачем документи для реєстрації розрахунку коригування №24 від 04.10.2021 підтверджують факт здійснення господарської операції з постачання товару та проведеного коригування, а відтак позивачем правомірно складено та надіслало для реєстрації в ЄРПН розрахунок коригування №24 від 04.10.2021 до податкової накладної №10 від 04.10.2021.

Також правильно звернув увагу, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

При цьому, відповідачем не підтверджено факт виявлення під час перевірки наданих пояснень та документів об`єктивних ознак неможливості здійснення позивачем операції з надання послуг дані про які зазначено у розрахунку коригування до податкової накладної, та/або ймовірності уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку, які б свідчили про ризик порушення ним норм податкового законодавства.

Також, колегія суддів вважає, що при прийнятті оспорюваного рішення контролюючим органом визначено загальні підстави та не зазначено конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття.

Водночас, контролюючим органом не сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, не зазначено яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування до ПН.

Щодо відсутності підписів водіїв на ТТН, то таке не відповідає дійсності, оскільки в наданих до суду товарно-транспортних накладних в графі отримав водій/експедитор П.І.Б. посада, підпис наявні підписи водіїв, які здійснювали перевезення товару.

Щодо твердження контролюючого органу про відсутність навантажувально-розвантажувальних робіт, ТзОВ «ЕКО-ТАРА» надало копію акту приймання-передачі основних засобів від 30.11.2017 та копії повідомлень про оподаткування або об`єкти, пов`язані із оподаткуванням або через які проводиться діяльність від 10.09.2021 та від 05.11.2021. В даних документах вказано, що ТзОВ «ЕКО-ТАРА» володіє обладнанням для здійснення навантаження товару, а саме наявність навантажувача ATLAS AR-52C. При цьому, технологічний процес виготовлення товару (паливної тріски) можливий із безпосереднім завантаженням готової продукції на кузов автомобіля, оскільки рубальна машина може насипати готову продукцію на транспортний засіб.

Щодо невідповідності між сумою поставки та сумою оплати, то як видно з матеріалів справи оплати відбувались як за поставлений товар, так і за надані послуги з перевезення.

При цьому, як вірно встановлено судом першої інстанції, 04.10.2021 Покупцем було здійснено оплату за товар та за послуги перевезення вантажу у сумі 438 134,40 грн. Оплата була частково зарахована в рахунок погашення поточної заборгованості, а також зарахована в якості передоплати за товар у сумі 229 672,80 грн та 49 140,00 грн як оплата послуг перевезення вантажів по маршруту с.Тойкут - с.Іваничі - с.Тойкут. Згодом покупцем товару (отримувачем послуг перевезення) було сплачено ще 2897,88 грн. 25.10.2021 в рахунок оплати поточної заборгованості по послугам перевезення.

Таким чином, доводи контролюючого органу повністю спростовуються матеріалами справи. Інших аргументів, у чому полягає незаконність рішення суду першої інстанції, апеляційна скарга не містить.

Зважаючи на недоведеність контролюючим органом наявності підстав для зупинення поданої для реєстрації позивачем розрахунку коригування, а також наявність у Товариства первинних документів, які підтверджують викладену у ній інформацію та подання таких контролюючому органу, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність у Комісії правових підстав для відмови у реєстрації спірного розрахунку коригування.

Згідно дефініції, наведеної у п.п.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

При цьому, згідно п.19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація ПН/РК в ЄРПН, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України, до якої з 21.08.2019 перейшли повноваження ДФС України, як правильно вказав суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду та з метою дотримання судом гарантій, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірний РК.

Отже, в обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин, описаних вище, зважаючи на їхній зміст та юридичну природу, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про протиправність оспорюваного рішення, наявності підстав для його скасування та зобов`язання відповідача-2 вчинити описані вище дії.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерела права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» (рішення від 18.07.2006).

Зокрема, у пункті 23 рішення ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Так, у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001).

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення ухвалене відповідно до норм матеріального та процесуального права, а висновки суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин, що мають значення для справи, які не спростовані доводами апеляційної скарги, у зв`язку з чим відсутні підстави для її задоволення.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.10 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому судове рішення, постановлене за результатами апеляційного перегляду в касаційному порядку оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 12, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2022 року по справі №140/642/22 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. В. Кухтей
судді І. М. Обрізко
С. М. Шевчук