Справа № 420/27049/21
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/27049/21

Головуючий в 1 інстанції: Тарасишина О.М. Час і місце ухвалення: 29.03.2022р., м. Одеса
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А.І.

Ступакової І.Г.

при секретарі Піть І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 березня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И Л А :

В грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення від 30.11.2021р. «Про закриття дисциплінарної справи», яким закрито дисциплінарну справу (провадження №364/20) за скаргою ОСОБА_2 проти адвоката Ягунова Д.В.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що незважаючи на те, що постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13.07.2021р. по справі №420/509/21 визнано протиправним та скасовано рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за скаргою ОСОБА_2 , КДКА Одеської області 30.11.2021р. повторно, у тому ж складі, розглянула скаргу ОСОБА_2 та прийняла спірне рішення, яким встановила наявність у діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку. Позивач стверджував, що рішення від 30.11.2021р. прийнято відповідачем з порушенням принципу презумпції невинуватості, а також з наявністю як прямого конфлікту інтересів члена КДКА ОСОБА_3 , так і з наявністю конфлікту інтересів усіх членів Комісії за ознакою повторного розгляду справи тим же складом КДКА після скасування її рішення в судовому порядку.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29 березня 2022 року в задоволені позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення від 29.03.2022р. з прийняттям нового судового рішення про задоволення позову.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні спору судом першої інстанції неправильно застосовано інститут подвійної юридичної відповідальності. Зокрема, судом не надано належної правової оцінки посиланням позивача, що за скаргою ОСОБА_4 відповідачем двічі притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Незважаючи на те, що одне із рішень КДКА Одеської області за скаргою ОСОБА_4 від 15.12.2020р. було скасовано в судовому порядку як незаконне, відповідач спірним рішенням від 30.11.2021р. притягнув позивача вдруге до відповідальності та закрив справу з нереабілітуючих підстав.

Також, апелянт посилається на необґрунтованість висновку суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 не зазначив, яким чином спірне рішення про закриття проти нього дисциплінарного провадження може порушувати його права чи інтереси. Зазначає, що при зверненні до суду позивачем наведено перелік норм Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, які не дотримано КДКА Одеської області при прийнятті рішення від 30.11.2021р. «Про закриття дисциплінарної справи». Спірне рішення Комісії встановило для ОСОБА_1 статус адвоката, який вчинив дисциплінарне правопорушення, але був звільнений від відповідальності за строками давності.

Посилається апелянт і на те, що судом не враховано, що рішення від 30.11.2021р. ухвалено КДКА при наявності реального конфлікту інтересів окремих її членів, які мали особисту зацікавленість та упередженість. Також, спірне рішення ухвалено з прямим конфліктом інтересів усіх без винятку членів КДКА за ознакою повторного розгляду справи тим же складом КДКА, перше рішення якого про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності було скасовано в судовому порядку (справа №420/509/21). Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» виключає можливість повторного (нового, неодноразового) розгляду однієї і тієї ж справи тим же складом дисциплінарної палати КДКА регіону, члени якої вже висловилися з приводу скарги та ухвалили відповідне рішення на користь скаржника.

Апелянт просить суд апеляційної інстанції врахувати, що рішення КДКА Одеської області від 30.11.2021р. про фактичне задоволення дисциплінарної скарги ОСОБА_2 є формою тиску на ОСОБА_1 , як адвоката, з боку злочинної організації через факт викриття ним виготовлення та подальшого використання підроблених документів у цивільній справі №500/2395/18. При розгляді дисциплінарної справи КДКА Одеської області одночасно виконувала дві функції, які виключають одна одну, а саме: функцію обвинувача та функцію правосуддя.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області подала письмовий відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому просить скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін. Відповідач вважає необґрунтованими посилання апелянта на те, що Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не передбачено можливості повторного розгляду однієї і тієї ж справи тим же складом дисциплінарної палати КДКА регіону, члени якої вже висловилися з приводу відповідної скарги. Зазначає, що у зв`язку із скасуванням постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13.07.2021р. по справі №420/509/21 тільки рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з недотриманням встановленої процедури прийняття рішення, рішення Комісії від 22.09.2020р. про порушення дисциплінарної справи залишалось чинним і дисциплінарна палата, відповідно до приписів ст.ст. 37, 40, 41 Закону, мала розглянути дисциплінарну справу по суті. Що ж до посилань апелянта на порушення КДКА Одеської області його права на поставлення питань скаржнику ОСОБА_2 , то відповідач зазначає, що скаржник не скористався своїм правом на особисту участь у засіданні дисциплінарної палати, а у КДКА відсутні повноваження щодо зобов`язання сторони дисциплінарного провадження надавати письмові відповіді на запитання адвоката. Оскільки в діях адвоката ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку, що встановлено за наслідками дослідження наданих Комісії матеріалів, тому у відповідача були законні підстави для прийняття спірного рішення. За результатами розгляду дисциплінарної справи адвоката ОСОБА_1 не було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оскільки провадження у справі було закрито.

Відповідно до ст. ст. 10, 12-2, 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», враховуючи рішення Ради суддів України від 24.02.2022 року № 09, наказом голови П`ятого апеляційного адміністративного суду № 9-до/с від 28.02.2022 року, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів та працівників суду у П`ятому апеляційному адміністративному суді в умовах воєнного стану встановлено особливий режим роботи.

З апеляційних скарг вбачається, що апелянти просять розгляд справи проводити за їх участю, а тому розгляд справи призначено у режимі відеоконференції.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача та представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1822 від 04.11.2009р. на підставі рішення КДКА Одеської області №VI-3/159 від 30.10.2009р. Згідно відомостей Єдиного реєстру адвокатів України адвокат Ягунов Д.В. обліковується у Раді адвокатів Одеської області.

26.06.2020р. до КДКА Одеської області за реєстраційним номером 551/0/7-20 надійшла скарга громадянина ОСОБА_2 на дії адвоката Ягунова Д.В.

Скаржник зазначив, що адвокат Ягунов Д.В. здійснює представництво інтересів ТОВ «Злагода» у справі №500/2395/18 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння. За твердженнями скаржника адвокат Ягунов Д.В. здійснює представництво інтересів позивачів у цивільній справі №500/2395/18 не компетентно і недобросовісно, оскільки не має високого рівня професійної підготовки, ґрунтовного знання, зокрема цивільного процесуального законодавства, а також практики його застосування, а саме: порядок та підстави залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, встановлені ст.53 ЦПК України; порядок письмового опитування учасників справи та взагалі, хто є учасниками справи в цивільному процесі, встановлені ст.ст.43, 93 ЦПК України; порядок та підстави витребування доказів, встановлені ст.84 ЦПК України; порядок проведення підготовчого засідання, перелік дій суду у підготовчому порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів, встановлені статтями 229, 230, 264, 265 ЦПК України; норма про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу судді, відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України; наявна заборона подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення, встановлені ст.44 ЦПК України.

У зв`язку з цим, ОСОБА_2 просив порушити дисциплінарну скаргу та притягнути адвоката ОСОБА_1 до відповідальності.

21.09.2020р., членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області ОСОБА_5 , керуючись положеннями ст.ст. 33, 34, 36, 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», складено довідку про хід результатів перевірки матеріалів скарги ОСОБА_2 у відношенні адвоката Ягунова Д.В., якою було запропоновано порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Згідно зі змістом вказаної довідки за результатами перевірки було встановлено наступне.

В провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться справа №500/2395/18 за позовом ОСОБА_6 , ТОВ «Злагода» до селянського (фермерського) господарства « ОСОБА_7 », селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_10 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння. Представником позивачів у цій справі є, зокрема, адвокат Ягунов Д.В.

Відповідно до ч.1 ст.7 Правил адвокатської етики, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

15.12.2019р. на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката Ягунова Д.В. надійшло клопотання про залучення третіх осіб, зокрема Міністерства інфраструктури України, Державної служби морського та річкового транспорту України (Морської адміністрації), Державної служби України з безпеки на транспорті, Адміністрації Державної прикордонної служби України (Адміністрації Держприкордонслужби), Служби безпеки України, Генеральної прокуратури України, Національної поліції України.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 20.12.2019р. у задоволені заяви про залучення третіх осіб було відмовлено. Судом розцінено вказане клопотання як затягування розгляду справи, враховуючи, що у ньому адвокатом не зазначено, що рішення у справі може вплинути на права чи обов`язки осіб, які він просить залучити до участі у розгляді справи.

22.02.2020р. та 30.04.2020р. на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката Ягунова Д.В. надійшли клопотання аналогічного (із клопотанням від 15.12.2019р.) змісту про залучення третіх осіб. В обґрунтування вказаних заяв адвокат посилається на обставини, оцінка яким вже була надана в ухвалі Ізмаїльського міськрайонного суду від 20.12.2019р.

11.02.2020р. на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката Ягунова Д.В. надійшло клопотання про витребування доказів. Аналогічні клопотання були подані адвокатом 19.02.2020р. та 22.02.2020р. У своїх клопотаннях адвокат Ягунов Д.В. просить витребувати з Міністерства юстиції України та Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) інформацію про обставини складання актового запису щодо факту смерті ОСОБА_11 та встановлення осіб, які видавали свідоцтво про смерть вказаної особи.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 28.02.2020р. суд визнав подання такої заяви як зловживанням процесуальними правами та відсутністю причинного зв`язку з доказами, витребування яких заявлено у клопотанні, та предметом спору по суті позовних вимог.

28.02.2020р. представником позивачів адвокатом Ягуновим Д.В. була подана заява про письмове опитування учасників справи як свідків, зокрема ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 28.02.2020р. у задоволенні заяви адвоката Ягунова Д.В. було відмовлено з тих підстав, що вказані особи не є учасниками справи, а тому їх не може бути допитано в порядку ст.93 ЦПК України як сторін по справі.

11.02.2020р. адвокат Ягунов Д.В. звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, зокрема: просив витребувати з Державної служби морського та річкового транспорту України та Державної служби України з безпеки на транспорті інформацію про те, чи підписувала особа з числа тих, хто працювали або наразі працюють в Морській адміністрації, документи на ім`я ОСОБА_7 (свідоцтво про право власності на судно АВ №000548 та судовий патент №001026), яка особа підписувала вказане свідоцтво та хто відповідальний за таке підписання.

За результатами розгляду вказаного клопотання Ізмаїльський міськрайонний суд визнав його зловживанням процесуальними правами та ухвалою від 28.02.2020р. відмовив у задоволенні такого клопотання.

21.01.2020р. на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду надійшла заява адвоката Ягунова Д.В. про відвід (самовідвід) головуючого суді Жигуліна С.М., датована 18.01.2020р. Підставою для подання заяви про відвід судді адвокат зазначив його фактичну незгоду з процесуальними рішеннями судді, зокрема з ухвалою про відмову у залученні третіх осіб.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 24.01.2020р. суд визнав заяву адвоката Ягунова Д.В. про відвід судді такою, що у порядку передбаченому ст.44 ЦПК України є підставою для визнання зловживанням процесуальним правом. В порядку, передбаченому ч.2 ст.40 ЦПК України, було зупинено провадження по справі, а вирішення питання про відвід судді було передано судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначений у порядку, встановленому ч.1 ст.33 цього Кодексу.

За результатами розгляду цієї заяви, суд, оцінюючи зміст заяви про відвід судді та відображені у ній доводи для відводу судді, прийшов до висновку, що не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід головуючого судді Жигуліна С.М. та відмовив у задоволенні клопотання про відвід судді.

31.01.2020р. на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката Ягунова Д.В. надійшла заява про відвід головуючого суді Жигуліна С.М., яку він позначив як «додаткову».

Аналогічну за своїм змістом заяву про відвід головуючого судді подано адвокатом 06.02.2020р. Заяви про відвід головуючого суді Жигуліна С.М. надійшли до суду від адвоката Ягунова Д.В. також 12.02.2020р. та 26.02.2020р.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 28.02.2020р. вказані заяви про відвід залишено без задоволення.

28.04.2020р. адвокат Ягунов Д.В. вкотре подав до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області заяву про відвід судді, обґрунтовану тими ж підставами, що і попередні його заяви, розглянуті судом.

За результатами розгляду цієї заяви Ізмаїльським міськрайонним судом ухвалою від 28.04.2020р. визнано заявлений адвокатом відвід необґрунтованим.

Відповідно до ст.44 Правил адвокатської етики адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Згідно з положеннями ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

На підставі викладеного член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області ОСОБА_5 дійшов висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.

Скарга, матеріали перевірки та довідка передані на розгляд дисциплінарної палати КДКА Одеської області для прийняття рішення.

За результатами розгляду скарги про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки 22.09.2020р. дисциплінарна палата КДКА Одеської області прийняла рішення про порушення дисциплінарної справи №364/19 стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15.12.2020р. (провадження №364/19, реєстраційний №364/1/14-2/2020) адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики (п.3 ч.2 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців.

Рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 22.09.2020р. про порушення дисциплінарної справи №364/19 та рішення від 15.12.2020р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокат ОСОБА_1 оскаржив в судовому порядку.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16.03.2021р. по справі №420/509/21 в задоволенні позову адвоката ОСОБА_1 до КДКА Одеської області відмовлено.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13.07.2021р. по справі №420/509/21 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, скасовано рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16.03.2021р. та прийнято нове рішення, яким позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за скаргою ОСОБА_2 . В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

На засіданні дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 31.08.2021р. призначено новий розгляд дисциплінарної справи стосовно адвоката Ягунова Д.В. у зв`язку із скасуванням в судовому порядку рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката Ягунова Д.В. до дисциплінарної відповідальності з підстав недотримання процедури розгляду справи. КДКА також враховано чинність рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 22.09.2020р. про порушення дисциплінарної справи №364/19.

За результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарна палата КДКА Одеської області прийняла рішення від 30.11.2021р. «Про закриття дисциплінарної справи», яким закрила дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 з підстав закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

У вказаному рішення, серед іншого, зазначено, що Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області по справі №500/2395/18 за позовом ОСОБА_6 , ТОВ «Злагода» до селянського (фермерського) господарства « ОСОБА_7 », селянського (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович», ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_10 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, винесено п`ять ухвал, у яких зазначено, що клопотання представника позивача адвоката Ягунова Д.В. подані або з метою затягування розгляду справи, або визнані судом як зловживання процесуальними правами. Будь-яких відомостей про оскарження відповідних ухвал суду адвокат Ягунов Д.В. дисциплінарній палаті не надав.

З посиланням на положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, Хартії основних принципів європейської адвокатської професії, Загального кодексу правил для адвокатів країн Європейського співтовариства, дисциплінарна палата дійшла висновку, що в діях адвоката Ягунова Д.В. є порушення Правил адвокатської етики, які вступають в протиріччя з принципами адвокатської діяльності, передбаченими ч.1 ст.4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», з професійними обов`язками адвоката, передбаченими ст.21 Закону, нормами ст.ст. 7, 11, 42, 44 Правил адвокатської етики. Таким чином, за висновками КДКА, в діях адвоката ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку, передбаченого п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Разом з тим, зазначено, що враховуючи положення ч.2 ст.35 Закону щодо можливості притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку, дисциплінарна справа стосовно адвоката ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Не погоджуючись з правомірністю рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 30.11.2021р. «Про закриття дисциплінарної справи» ОСОБА_1 оскаржив його в судовому порядку.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, виходив з того, що встановлення наявності або відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, а також ухвалення відповідного рішення за результатами розгляду справи є виключними (дискреційними) повноваженнями КДКА, як органів адвокатського самоврядування, якими КДКА наділені відповідно до діючого законодавства. Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною третьою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Таким чином, за висновками суду, правову оцінку рішенню КДКА Одеської області слід надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Також, суд першої інстанції зазначив, що в цій справі, позивач не зазначає, яким саме чином рішення про закриття проти нього дисциплінарного провадження може порушувати його права чи законні інтереси. Спірне рішення не покладає на ОСОБА_1 додаткові обов`язки, не встановлює йому будь-якого статусу, а тому жодним чином не впливає і не може вплинути на його права. Звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до положень статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI), адвокатура - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, установленому цим Законом.

Частиною третьою статті 2 Закону №5076-VI встановлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

У відповідності із частиною першою статті 4 вказаного Закону, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

За змістом статті 21 Закону №5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

За правилами частини першої статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

При цьому, відповідно до частин 1 та 2 статті 34 Закону №5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Положеннями статті 36 вказаного Закону визначено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Приписами статті 37 Закону №5076-VI установлено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

У відповідності до частини другої статті 38 Закону №5076-VI член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Згідно із частиною першої статті 39 Закону №5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

За змістом статті 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Частиною першою статті 41 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення ураховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Згідно із частинами першою та третьою статті 50 Закону №5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється, зокрема, з метою вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів; кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

У відповідності із п.4 ч.5 ст.50 Закону №5076-VI до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Приписами частини шостої статті 50 Закону №5076-VI установлено, що засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Частиною сьомою статті 50 Закону №5076-VI передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

Таким чином, саме за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті, за наслідками дослідження зібраних матеріалів, дисциплінарною палатою приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. При цьому, відповідне рішення приймається шляхом голосування.

При зверненні з даним позовом до суду та в обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 посилається на те, що в спірному рішенні від 30.11.2021р., яким закрито дисциплінарну справу (провадження №364/20) за скаргою ОСОБА_2 проти адвоката Ягунова Д.В. з підстав закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, КДКА Одеської області дійшла необґрунтованого висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 наявний склад дисциплінарного проступку, передбаченого п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Позивач стверджує, що ним не допущено порушення Правил адвокатської етики, які вступають в протиріччя з принципами адвокатської діяльності, передбаченими ч.1 ст.4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», з професійними обов`язками адвоката, передбаченими ст.21 Закону, нормами ст.ст. 7, 11, 42, 44 Правил адвокатської етики, про що відповідач зазначив у рішенні від 30.11.2021р.

Колегія суддів критично ставиться до таких доводів апелянта, оскільки вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 від 11.03.1980).

У свою чергу, суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Відтак, вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції дисциплінарних органів, у даному випадку КДКА Одеської області. Встановлення складу дисциплінарного проступку, як і наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є дискреційними повноваженнями відповідної КДКА.

Таким чином, правову оцінку рішенню КДКА слід надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Висновки колегії суддів в цій частині узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постановах від 25.06.2018р. у справі №810/1972/17, від 20.06.2019р. у справі №641/463/16-а, від 05.07.2019р. у справі 815/2954/17, від 05.07.2019р. у справі 820/3167/18, від 14.12.2020р. у справі справа №821/1030/17, від 10.06.2021р. у справі №826/15590/15, та колегія суддів не вбачає підстав для відступлення від вказаної позиції.

На підставі зазначеного, колегією суддів відхиляються доводи апеляційної скарги про неповноту перевірки судом першої інстанції обставин, зазначених у позові, а також про відсутність у відповідача дискреційних повноважень щодо притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Також, при вирішенні даного спору колегія суддів враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020р. у справі №П/9901/871/18, відповідно до якого Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

Підставою для висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, передбаченого п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», стало посилання КДКА Одеської області на те, що в рамках розгляду Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області справи №500/2395/18 судом винесено п`ять ухвал, у яких зазначено, що клопотання представника позивача адвоката Ягунова Д.В. подані або з метою затягування розгляду справи, або визнані судом як зловживання процесуальними правами.

Статтею 44 Правил адвокатської етики передбачено заборону вчинення адвокатом дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Будь-яких відомостей про оскарження відповідних ухвал суду адвокат Ягунов Д.В. дисциплінарній палаті не надав.

При цьому, при зверненні з даним позовом до суду першої інстанції та в обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 не заперечує встановлених КДКА обставин, підтвердження їх належними доказами та їх правову оцінку в рамках розгляду дисциплінарної справи.

Апелянт стверджує, що спірне рішення ухвалено з прямим конфліктом інтересів усіх без винятку членів КДКА за ознакою повторного розгляду справи тим же складом КДКА, перше рішення якого про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності було скасовано в судовому порядку (справа №420/509/21).

Колегія суддів критично ставиться до таких доводів апелянта з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для скасування П`ятим апеляційним адміністративним судом рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за скаргою ОСОБА_2 , у постанові від 13.07.2021р. по справі №420/509/21 зазначено порушення процедури розгляду скарги.

Зокрема, за висновками суду, КДКА Одеської області належним чином не повідомила адвоката Ягунова Д.В. про розгляд скарги, в матеріалах справи відсутні докази фактичної обізнаності позивача про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги. Такими діями КДКА Одеської області фактично позбавила позивача права брати участь у розгляді справи та захищати себе під час розгляду справи, права заявляти відводи, тощо, що дає підстави для висновку про порушення відповідачем при прийнятті рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності принципу безсторонності (неупередженості). При цьому, у зв`язку із встановленням судом порушення відповідачем процедури під час прийняття оскаржуваного рішення, суд не досліджував зміст виявлених порушень, оскільки такі порушення встановлено з недотриманням встановленої процедури.

Тобто, рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката Ягунова Д.В. до дисциплінарної відповідальності скасовано в судовому порядку без надання правової оцінки висновкам Комісії про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, передбаченого п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а у зв`язку з недотриманням відповідачем порядку розгляду скарги.

Дискреційні повноваження КДКА Одеської області щодо встановлення та надання оцінки фактів наявності чи відсутності в діях адвокатів складу дисциплінарного проступку, не означає, що дисциплінарний орган не повинен дотримуватись механізму та порядку щодо збирання, перевірки та надання оцінки таким доказам у відповідності до норм чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства, тобто дотримуватися правової процедури здійснення наданих повноважень.

Правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Усі передбачені законодавством заходи перевірки дій адвокатів повинні відповідати принципам, пріоритетне місце серед яких займає принцип верховенства права.

Колегія суддів зазначає, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 05 березня 2020 року по справі № 815/2818/18.

Бездоганне виконання КДКА, як дисциплінарним органом, процесуальних/процедурних норм є запорукою притягнення винної особи до відповідальності.

Оскільки дисциплінарна справа щодо адвоката Ягунова Д.В. за скаргою ОСОБА_2 була порушена 22.09.2020р., в рамках розгляду судової справи №420/509/21 рішення про порушення дисциплінарної справи не було скасовано, хоча воно також являлося предметом спору, а скасування рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020р. про притягнення адвоката Ягунова Д.В. до дисциплінарної відповідальності в судовому порядку мало місце у зв`язку з недотриманням процедури розгляду дисциплінарної справи (неповідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи), тому колегія суддів вважає, що дисциплінарна палата зобов`язана була розглянути скаргу у порядку, встановленому законодавством, з прийняттям за результатами такого розгляду відповідного рішення.

Колегія суддів наголошує, що в рамках судової справи №420/509/21 судом не надавалась правова оцінка висновкам КДКА Одеської області про наявність у діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного правопорушення. А відтак, відсутні підстави для висновку щодо неможливості розгляду справи тим же складом КДКА, перше рішення якого про притягнення адвоката Ягунова Д.В. до дисциплінарної відповідальності було скасовано в судовому порядку.

Що ж до посилання в апеляційній скарзі на конфлікт інтересів у члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області Пришляк Т.О., яка була доповідачем у дисциплінарному провадженні за скаргою його клієнта ОСОБА_6 проти адвокатів Арнаута А.Г., ОСОБА_18 та Златі Д.В. та, за твердженнями ОСОБА_1 , вжила заходів для уникнення відповідальності вказаними особами, то колегія суддів вважає їх безпідставними.

Та обставина, що ОСОБА_3 проводила перевірку за скаргою клієнта позивача ОСОБА_6 не є беззаперечним свідченням про наявність у неї конфлікту інтересів при прийнятті рішення від 30.11.2021р.

Більше того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 використав надане йому чинним законодавством право на заявлення відводу члену дисциплінарної палати ОСОБА_3 з підстав наявного конфлікту інтересів, в задоволенні якого дисциплінарна палата КДКА Одеської області йому відмовила у зв`язку з необґрунтованістю.

Апелянт стверджує, що судом не надано належної правової оцінки посиланням позивача, що за скаргою ОСОБА_4 відповідачем двічі притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Незважаючи на те, що одне із рішень КДКА Одеської області за скаргою ОСОБА_4 від 15.12.2020р. було скасовано в судовому порядку як незаконне, відповідач спірним рішенням від 30.11.2021р. притягнув позивача вдруге до відповідальності та закрив справу з нереабілітуючих підстав.

Колегія суддів вважає необґрунтованими такі доводи апелянта, оскільки позивача притягнуто відповідачем до дисциплінарної відповідальності рішенням від 15.12.2020р. шляхом застосування до нього одного із дисциплінарних стягнень, з передбачених частиною 1 статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Зазначене рішення в подальшому було скасовано в судовому порядку (справа №420/509/21).

Спірним рішенням від 30.11.2021р. адвоката ОСОБА_1 не притягнено до дисциплінарної відповідальності, КДКА Одеської області закрила дисциплінарну справу стосовно позивача з підстав закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Більше того, як правильно зазначив суд першої інстанції, рішення КДКА Одеської області від 30.11.2021р. «Про закриття дисциплінарної справи» не покладає на позивача додаткові обов`язки, не встановлює йому будь-якого статусу, а тому таке рішення жодним чином не впливає і не може вплинути на його права.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Передумовою для захисту права є його порушення. Якщо ж таке право порушеним не є, то, відповідно, воно не може бути захищеним (поновленим) судом.

Оскаржуване рішення КДКА Одеської області від 30.11.2021р. «Про закриття дисциплінарної справи» не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку. Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 таких висновків суду не спростовують.

Що ж до посилання апелянта на наявність між окремими членами дисциплінарної палати КДКА Одеської області та скаржником ОСОБА_2 корупційної змови, метою якої є позбавлення адвоката Ягунова Д.В. права на представництво інтересів позивачів у цивільній справі №500/2395/18, то колегія суддів не приймає їх до уваги, оскільки такі доводи належним чином не підтвердженні шляхом встановлення такого факту уповноваженим державним органом та подальшого його підтвердження судом.

Колегія суддів також не надає правову оцінку неодноразовим посиланням апелянта на викриття ним, як адвокатом у цивільній справі №500/2395/18, факту виготовлення та подальшого використання підроблених документів, оскільки вказана обставина виходить за межі предмету даного спору. У зв`язку з цим, колегія суддів не враховує при вирішенні спору надану апелянтом копію ухвали слідчого судді Приморського районного суду м.Одеси від 25.04.2022р. по справі №522/4353/22 (провадження №1-кс/522/2228/22).

Як на одне із процедурних порушень відповідачем при розгляді дисциплінарної справи ОСОБА_1 посилається на те, що КДКА Одеської області порушила його право на поставлення запитань скаржнику ОСОБА_2 .

З матеріалів справи вбачається, що під час розгляду дисциплінарної справи адвокат Ягунов Д.В. вимагав від дисциплінарної палати явки скаржника ОСОБА_2 із зобов`язанням надати відповіді на його запитання.

Згідно з частиною другою 2 статті 40 Закону №5076-VІ розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Аналогічні норми передбачені пунктами 45- 46 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014р. №120.

Скаржник ОСОБА_2 не скористався своїм правом на особисту участь у засіданні дисциплінарної палати КДКА Одеської області, подав клопотання про проведення засідання за його відсутності. При цьому, ні Законом №5076-VІ, а ні Положенням №120 дисциплінарній палаті КДКА не надано повноважень щодо визнання явки скаржника на засідання дисциплінарної палати обов`язковою та/або зобов`язання його надати відповіді на питання адвоката, щодо якого відкрите відповідне провадження.

Інші доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 є не суттєвими та такими, що не впливають на правильність висновків суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, зроблених Європейським судом з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення від 18.07.2006р.). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

На підставі вищезазначеного у сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_19 та відсутність підстав для їх задоволення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги позивача та скасування рішення суду першої інстанції від 29.03.2022р. колегія суддів не вбачає.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 березня 2022 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлений 13 вересня 2022 року.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А.І. Бітов

Суддя: І.Г. Ступакова