Справа № 120/6613/22
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2022-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

14 вересня 2022 р. Справа № 120/6613/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши матеріали:

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Конкріт-К" (, місцезнаходження: вул. Айвазовського, 4, м. Вінниця, 21022)

до Головного управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 44069150, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100) та Державної податкової служби України (, місцезнаходження: Львівська площа, 8, м. Київ, 04053)

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

19.08.2022 до суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Конкріт-К" до Головного управління ДПС у Вінницькій області (відповідач 1) та Державної податкової служби України (відповідач 2), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 12.10.2021 № 3229400/40790176 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову у такій реєстрації, про відмову у реєстрації податкової накладної, складеної позивачем, за № 3 від 10.08.2021;

- зобов`язати відповідача 2 зареєструвати податкову накладну, складену позивачем, за № 3 від 10.08.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 12.10.2021 № 3229401/40790176 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову у такій реєстрації, про відмову у реєстрації податкової накладної, складеної позивачем, за № 84 від 15.09.2021;

- зобов`язати відповідача 2 зареєструвати податкову накладну, складену позивачем, за № 84 від 15.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 10.08.2021 позивач сформував податкову накладну № 3 та направив її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно з квитанцією від 01.09.2021 документ доставлено до відповідача 1 та прийнято, однак його реєстрацію зупинено. На виконання вказівок контролюючого органу позивач надав пояснення та копії всіх документів для підтвердження реальності здійснення господарських операцій, у зв`язку з якими було складено податкову накладну. Проте рішенням від 12.10.2021 № 3229400/40790176 відповідач 1 відмовив у реєстрації податкової накладної.

Крім того, 15.09.2021 позивач сформував податкову накладну № 384 та направив її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Згідно з квитанцією від 01.10.2021 документ доставлено до відповідача 1 та прийнято, однак його реєстрацію зупинено. На виконання вказівок контролюючого органу позивач надав пояснення та копії всіх документів для підтвердження реальності здійснення господарських операцій, у зв`язку з якими було складено податкову накладну. Проте рішенням від 12.10.2021 № 3229401/40790176 відповідач 1 відмовив у реєстрації податкової накладної.

Позивач вважає вказані рішення податкового органу протиправними та такими, що підлягають скасуванню. Відтак за захистом своїх прав та інтересів позивач звертається до суду.

Ухвалою суду від 23.08.2022 позовну заяву ТОВ "Конкріт-К" залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України. Так, суд встановив, що до позовної заяви позивач не додав документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 4962,00 грн. У зв`язку з цим позивачу надано строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

09.09.2022 від позивача до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано квитанцію про сплату судового збору у вищезазначеному розмірі.

Таким чином, позивач усунув недоліки позовної заяви та у повному обсязі виконав ухвалу суду від 23.08.2022 про залишення позовної заяви без руху.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі не встановлено.

Крім того, позивач просить суд поновити строк звернення до суду з цим позовом, посилаючись на те, що у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року та з метою збереження життя та здоров`я працівників товариства, наказом від 24.02.2022 № 2 "Про встановлення простою у роботі" оголошено простій у роботі ТОВ "Конкріт-К" до закінчення воєнного стану або окремого наказу. Наказом від 30.05.2022 № 3 "Про припинення простою у роботі" припинено простій у роботі ТОВ "Конкріт-К" з 01.06.2022. В червні 2022 року позивач звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії. Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 28.06.2022 в адміністративній справі № 120/4857/22 позовну заяву ТОВ "Конкріт К" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, разом з доданими до неї матеріалами повернуто позивачу. Усунувши недоліки, позивач повторно звернувся до суду з цим позовом. Проте ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 20.07.2022 в адміністративній справі № 120/5250/22 позовна заява ТОВ "Конкріт-К" залишено без руху з підстав, що суд не взяв до уваги, як доказ сплати судового збору в цій справі, платіжне доручення № 107 від 09.06.2022, оскільки зазначений платіжний документ був використаний на підтвердження факту сплати судового збору за подання іншого адміністративного позову, а саме у справі № 120/4857/22, і рахується за вказаною справою. 27.07.2022 позивач звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з клопотанням про повернення судового збору в адміністративній справі № 120/4857/22. Ухвалою суду від 15.08.2022 у справі № 120/4857/22 заяву представника позивача про повернення судового збору задоволено та повернуто судовий збір у розмірі 4962,00 грн, сплачений згідно з платіжним дорученням від 09.06.2022 № 107. Після цього до суду знову було подано відповідну позовну заяву.

Таким чином, позивач вважає, що з поважних причин пропустив строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а тому просить відкрити провадження у справі.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд керується такими мотивами.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Отже, закон обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Крім того, установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень (див. постанову Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19).

Таким чином, висновуючись на основі аналізу положень частини першої-третьої статті 122 КАС України, суд зазначає, що за загальним правилом строк звернення фізичної та юридичної особи до адміністративного суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин становить шість місяців та обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів у спірних правовідносинах.

При цьому вжиття конструкції "повинна була дізнатися" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

Як видно з матеріалів позовної заяви, позивач оскаржує рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову у такій реєстрації від 12.10.2021 за №№ 3229400/40790176 та 3229401/40790176 про відмову у реєстрації податкових накладних від 10.08.2021 за № 3, від 15.09.2021 за № 84, складених ТОВ "Конкріт-К".

Втім, позовна заява щодо оскарження вказаних рішень надійшла до суду лише 19.08.2022, тобто, з порушенням встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Водночас під поважними причинами пропущення строку звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій. Такі обставини мають бути підтвердженні належними доказами.

Позивач зазначає, що у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, в період з 24.02.2022 по 01.06.2022 в роботі товариства було встановлено простій. Після припинення простою у роботі, позивач у червні та липні 2022 року звертався до суду з адміністративним позовом про оскарження рішень податкового органу від 12.10.2021, однак через позовна заява поверталась судом з різних правових підстав.

Відтак позивач просить врахувати, що пропустив строк звернення до суду з поважних причин та не допустив умисного зволікання із звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантується право на справедливий суд, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" практика Європейського суду з прав людини є джерелом права та повинна враховуватись судами України при розгляді справ.

Так, у справі "Меньшакова проти України", № 377/02, рішення від 8 квітня 2010 року, пункт 53, Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично, таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (рішення у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" від 28 травня 1985 року, п. 57). Суд підкреслює, що у сфері тлумачення національного законодавства, зокрема процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні, його роль обмежується перевіркою того, чи результати такого тлумачення національними органами влади, особливо судами, відповідають Конвенції (рішення у справі "Звольський та Звольська проти Чеської Республіки", п. 46).

Конвенційні стандарти стосовно доступу до суду викладено Європейським судом з прав і в багатьох інших рішеннях ("Ґолдер проти Сполученого Королівства", "Кутіч проти Хорватії", "Балацький проти України" тощо).

Наведені позивачем доводи в частині пропущення строку строку звернення до суду у своїй сукупності дають підстави дійти висновку, що строк звернення до суду з цим позовом позивач пропустив з об`єктивних причин, які є поважними та не свідчать про те, що позивач звернувся до суду несвоєчасно внаслідок своєї бездіяльності чи недбалого ставлення до права на судовий захист.

Відтак заявлене позивачем клопотання про поновлення строку звернення до суду належить задовольнити.

Оскільки інших перешкод для відкриття провадження в адміністративній справі не встановлено, позовну заяву належить прийняти до розгляду.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) розглядати справу, суд враховує положення ч. 2 ст. 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас в силу положень ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

З огляду на викладене та беручи до уваги, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа не належить до тих справ, які можуть бути розглянуті виключно за правилами загального позовного провадження, а прийняття законного і обґрунтованого рішення по суті спору не потребує заслуховування усних пояснень учасників справи в судовому засіданні, суд доходить висновку про можливість розгляду та вирішення цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та інших учасників справи (у письмовому провадженні). При цьому враховується клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 32, 171, 248, 256, 257, 260, 262, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити та поновити товариству з обмеженою відповідальністю "Конкріт-К" строк звернення до суду з цим позовом.

2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Конкріт-К" до Головного управління ДПС у Вінницькій області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

3. Розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

4. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, а в силу положень статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

5. Встановити відповідачам 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву з дотриманням вимог, передбачених ст. 162 КАС України.

6. На підставі положень ч. 12 ст. 171, ч. 2 ст. 260 КАС України визначити відповідачу 5-денний строк з дня вручення ухвали для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (у разі наявності таких заперечень).

7. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку, визначеному ст. 163 КАС України.

8. Встановити відповідачам 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку, визначеному ст. 164 КАС України.

9. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

10. Копію ухвали суду надіслати учасникам справи, а відповідачам також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович