Справа № 520/4650/22
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2022-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

14 вересня 2022 року справа № 520/4650/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Кухар М.Д., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного провадження справу за адміністративним позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Хмельницька атомна електрична станція" (вул. Енергетиків, буд. 20, м. Нетішин, Хмельницька область, 30100, ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, ) про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд :

-визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-31-004550-с, затверджений 22 квітня 2022 року;

-стягнути з Північно-східного офісу Держаудитслужби судовий збір у сумі 2481,00 грн.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-31-004550-с, затверджений 22 квітня 2022 року є протиправним та таким, що порушує права позивача.

Позивач вказує, що учасником КВП МУ-13 «ЕПЗМ», який визнаний переможцем зазначеної вище процедури закупівлі, належним чином та у повному обсязі були виконані вимоги Тендерної документації на закупівлю роботи «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР».

Ухвалою суду від 10.06.2022 року відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує з підстав його необґрунтованості та недоведеності. При цьому зазначає, що позивач, звертаючись з позовною заявою до суду не довів порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача внаслідок прийняття оскаржуваного висновку. Крім того, зазначає, що на порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини 1 та абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону «Про публічні закупівлі», замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника КВП МУ-13 «ЕПЗМ» і визначив його переможцем процедури відкритих торгів.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суддя Кухар М.Д. з 01.07.2022 по 29.07.2022 перебувала у щорічній відпустці та з 10.08.2022 по 17.08.2022 перебувала на лікарняному.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Північно-східним офісом держаудитслужби на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідно до ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, пункту 9 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби. затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 на підставі Наказу начальника Північно-східного офісу держаудитслужби «Про початок моніторингу закупівель» від 05.04.2022 № 95 проведено моніторинг закупівлі UА-2021-12-31-004550-е, що проводилась Відокремленим підрозділом «Хмельницька атомна електрична станція» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» по предмету закупівлі роботи за темою: «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР».

За результатом проведеного моніторингу, Північно-східним офісом держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА- 2021-12-31-004550-е. який оприлюднений в системі закупівель 22 квітня 2022 року.

Даним висновком встановлюється, що за наслідками моніторингу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абзацу другого пункту 1 частини першої та абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону «Про публічні закупівлі», згідно яких Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника КВП МУ-13 «ЕПЗМ», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону «Про публічні закупівлі» та умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, визначив його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним Договір.

На виконання ч.2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач 29.04.2022, у встановлений законом строк, оприлюднив через електронну систему закупівель аргументовані заперечення до висновку.

Позивач не погоджується з висновком Північно-східного офісу держаудитслужби, вважає його безпідставним та протиправним, таким, що порушує права та законні інтереси позивача, оскільки даний висновок не грунтується на нормах чинного законодавства України.

Вирішуючи спір, суд зазначає наступне.

Щодо твердження позивача про порушення Північно-східним офісом держаудитслужби вимог Постанови КМУ № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022, якою встановлено, що припиняється проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», суд зазначає наступне.

У відповідності до ст.12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12 травня 2015 року № 389-VIII Кабінет Міністрів України в разі введення воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, зокрема, організовує та здійснює керівництво центральними та іншими органами виконавчої влади в умовах воєнного стану.

Згідно з пунктом 2 Постанови №303 протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема щодо запобігання неконтрольованому зростанню цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Також постановою КМУ від 7 травня 2022 р. №561 «Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану» установлено віповідно до статті 121 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", статей 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 "Про введення воєнного стану в Україні", з метою забезпечення державного фінансового контролю за використанням державних ресурсів у воєнний час, що Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи під час воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування виконують свої повноваження з урахуванням таких особливостей:

- здійснюють заходи державного фінансового контролю з урахуванням воєнного стану;

- до тривалості заходів державного фінансового контролю (інспектування, державного фінансового аудиту, перевірки закупівель) та інших строків, визначених порядками проведення цих заходів державного фінансового контролю, не включається строк, протягом якого такий захід (організація проведення, оформлення, реалізація) не здійснювався у зв`язку з обставинами, обумовленими воєнним станом;

- надання документів під час заходів державного фінансового контролю, зустрічних звірок, збору інформації та документування процесу державного фінансового контролю, реалізація матеріалів за його результатами здійснюються в паперовій та/або електронній формі.

Тобто після введення воєнного стану Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють заходи державного фінансового контролю, в тому числі з питань дотримання законодавства у сфері закупівель за умови реального функціонування об`єктів контролю, сервісів, та інформаційних платформ (майданчиків), можливості забезпечення збереження життя та здоров`я працівників.

Проведення заходів державного фінансового контролю здійснюється органами державного фінансового контролю з урахуванням особливостей функціонування органів державної влади в умовах воєнного стану.

Також, позивач зазначає, що відповідно до наказу № 34 від 24.02.2022 року Державної аудиторської служби України проведення моніторингу закупівель було припинено і тому проведенні моніторингу закупівлі відкриті торги № UА-2021-12-31-004550-с суперечить вимогам чинного законодавства.

Проте, відповідно пункту 2 цього наказу було вказано лише про припинено проведення моніторингу закупівель, розпочатих до 24.02.2022, а датою початку моніторингу процедури закупівлі відкриті торги № UА-2021-12-31-004550-с є 05 квітня 2022 .

Таким чином, в умовах воєнного часу Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють контроль за дотриманням законодавства в сфері закупівель шляхом проведення моніторингу процедур закупівель відповідно до статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" та забезпечують реалізацію його результатів відповідно до законодавства, що свідчить про безпідставність протилежної позиції позивача в цій частині.

Щодо порушення позивачем вимог абзацу 2 пункту 1 частини 1 та абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016р. (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Згідно статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі" №922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редауції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до частини 4 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з частинами 6, 7 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Стосовно процедури проведення закупівлі, згідно приписів ст. 16 зазначеного вище Закону, замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

У разі встановлення кваліфікаційного критерію фінансової спроможності замовник не має права вимагати надання підтвердження обсягу річного доходу (виручки) у розмірі більшому, ніж очікувана вартість предмета закупівлі (пропорційно очікуваній вартості частини предмета закупівлі (лота) в разі поділу предмета закупівель на частини).

Відповідно до ст. 17 зазначеного Закону визначено, підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Так, замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:

1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2 відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;

5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не

7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;

8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (крім нерезидентів);

10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);

11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України "Про санкції";

12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;

13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.

Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у частині другій цієї статті, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків.

Якщо замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.

За результатом проведення моніторингу Північно-східним офісом держаудитслужби відкритих торгів на закупівлю за темою: «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР», установлено, що учасник - переможець КВП МУ-13 «ЕПЗМ» не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки в довідці про наявність працівників відповідної кваліфікації від 14.01.2022 №03-40 не зазначений машиніст крану.

Відповідно до частини 2 статті 16 Закону України "Про публічні закупівлі" законодавець наділяє замовника правом установити один або декілька з кваліфікаційних критеріїв, зокрема, й наявність у учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.

Кваліфікаційні критерії до учасників відповідно до вимог статті 16 Закону України "Про публічні закупівлі" та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників кваліфікаційним критеріям визначені замовником у «Кваліфікаційних вимогах», що є Додатком №1 до Тендерної документації на закупівлю «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ- ТПР».

Відтак, п.1 ч.1 «Кваліфікаційних вимог» визначено вимогу замовника щодо надання учасником у складі пропозиції довідки (підписаної керівником та скріпленої печаткою), що підтверджує наявність працівників відповідної кваліфікації для виконання роботи, що є предметом закупівлі.

Судом встановлено, що визначення предмету даної закупівлі здійснювалось замовником із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Згідно ДК021-2015 визначений ДК021:2015:50532000-3 - ремонт і технічне обслуговування електричної техніки, апаратури та супутнього обладнання.

Отже, встановлюючи у цій закупівлі одним з кваліфікаційних критеріїв наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які володіють необхідними знаннями та досвідом, замовник виходив безпосередньо із специфіки робіт за темою «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР».

Відтак, вимоги, щодо підтвердження відповідної кваліфікації, стосувались працівників безпосередньо задіяних у виконанні робіт з ремонту ділянки струмопроводу.

В складі пропозиції учасником надано довідку про наявність у КВП МУ-13 «Електропівденьзахідмонтаж» працівників відповідної кваліфікації від 14.01.2022 впх. № 03- 40, в якій зазначена інформація про працівників відповідної кваліфікації, які мають знання та досвід необхідні для виконання роботи за темою: «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР», а саме виконання капітального ремонту ділянки струмопроводу 15 кВ типу ТЭКНЕ-20-10000-300У1 вузла АТ-ТПР згідно з заводською, проектною документацією «Проект 1.НИЦ.Н06.2186.00. Установка автотрансформатора АОДЦТН-333000/750/330-У1, зав. .У» 133646» і діючою у ВП ХАЕС документацією.

Твердження відповідача про відсутність у Довідці про наявність працівників відповідної кваліфікації від 14.01.2022 №03-40 посади машиністу крану , з посиланням на те, що технічною специфікацією та кошторисною документацією передбачено залучення крану на автомобільному ходу при виконанні роботи на монтажі технологічного устаткування, вантажопідйомністю 6,3 т. є цілком безпідставним.

В тендерній документації відсутня вимога щодо підтвердження наявності допоміжного персоналу який буде залучений до виконання розвантажувально- навантажувальних робіт. В кваліфікаційних документах КВП МУ-13 «ЕПЗМ» (Довідка №03- 42 від 14.01.2022 «Про наявність обладнання та матеріально-технічної бази КВП МУ-13 «ЕПЗМ») вказано наявність автотранспорту та вантажо-підіймальних механізмів (вт.ч. крана КС 2561 в кількості - 1шт.), а також надані копії дозволу №0112.19.68 на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (в т.ч. крана КС 2561) та дозволу №251.21.68 на виконання вантажно-розвантажувальних робіт за допомогою машин і механізмів виданих Державною службою України з питань праці управління Держпраці у Хмельницькій області. Дозволи видані на підставі висновків проведених експертиз, а також відповідні дозвільні документи підтверджують наявність в учасника вантажо-підіймальних механізмів у технічно справному стані з необхідними дозвільними документами, а також наявність працівників відповідної кваліфікації для їх безпечної експлуатації.

Відтак, враховуючи, що вимога замовника щодо надання довідки на підтвердження кваліфікаційного критерію була виконана КВП МУ-13 «ЕПЗМ», а зміст самої довідки повністю підтверджував наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання робіт «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР». підстав для визнання тендерної пропозиції КВП МУ-13 «ЕПЗМ», такою, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону, підстав не було.

Із приводу того, що тендерна пропозиція учасника КВП МУ-13 «ЕПЗМ» не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, що є порушенням абзацу 2 пункту 2 частинні статті 31 ЗУ «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.

Вимоги замовника, що стосуються тендерних пропозицій учасників визначені у розділі 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації на закупівлю робіт за темою «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ- ТПР».

Замовником зазначено, що цінова пропозиція оформлюється за формою додатку №4 до Тендерної пропозиції, а до цінової пропозиції учасника в обов`язковому порядку має бути наданий розрахунок вартості ціни.

За своєю формою та змістом, тендерна пропозиція КВП МУ-13 «ЕПЗМ» була оформлена у відповідності до долученого до тендерної документації додатку №4 форма «Тендерна пропозиція» та повністю відповідала вимогам щодо предмету закупівлі робіт за темою «Капітальний ремонт ділянки струмопроводу 15 кВ вузла АТ-ТПР».

Разом із тим, на виконання вимоги замовника щодо надання розрахунку вартості ціни, КВП МУ-13 «ЕПЗМ» до тендерної пропозиції була долучена «Договірна ціна», якою визначена та підтверджена вартість робіт в сумі 4038162,29 грн, що вказана в остаточній тендерній пропозиції КВП МУ-13 «ЕПЗМ».

Вимоги про те, що до цінової пропозиції учасника в обов`язковому порядку має бути наданий кошторис або калькуляція з обгрунтованими розрахунками складових вартості послуг Тендерна документація не містить.

Відтак суд вважає, що наявні, на думку відповідача, порушення спростовано встановленими судом фактичними обставинами справи. Міркування відповідача про їх наявність та зміст носять виключно формальний характер та не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Суд зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про відхилення переможної пропозиції.

Враховуючи вищевказане, суд дійшов висновку, що відповідачем не надано доказів порушення позивачем абзацу 2 пункту 1 частини 1 та абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону «Про публічні закупівлі», які покладено в основу оскаржуваного висновку.

З урахуванням наведеного суд доходить висновку про безпідставність оскаржуваного висновку відповідача.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи, що відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень, суду не доведено правомірності та законності оскаржуваного рішення (висновку), суд доходить висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Хмельницька атомна електрична станція" (вул. Енергетиків, буд. 20, м. Нетішин, Хмельницька область, 30100, ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, ) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-31-004550-с, затверджений 22 квітня 2022 року.

Стягнути на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Хмельницька атомна електрична станція" (вул. Енергетиків, буд. 20, м. Нетішин, Хмельницька область, 30100, ) сплачену суму судового збору у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення .

Повний текст рішення складено 14 вересня 2022 року.

Суддя Кухар М.Д.