Справа № 640/3165/22
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 вересня 2022 року м. Київ № 640/3165/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до відповідача 1 - Київської міської держаної адміністрації, відповідача 2 - Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідача 3 - Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (адреса проживання АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до відповідача 1 - Київської міської держаної адміністрації (03057, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, код ЄДР: 00022527), відповідача 2 - Департаменту міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, м. Київ, вул. вул. Дегтярівська, 31, корпус, 2, код ЄДР: 34926981), відповідача 3 - Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (03057, м. Київ, вул. вул. Дегтярівська, 31, корпус, 2, код ЄДР: 26199708), в якому просить суд, зазначивши, що ціна позову 1 000 000 грн.:

1) визнати протиправною бездіяльність Київської міської державної адміністрації, Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

2) зобов`язати Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) невідкладно здійснити демонтаж воріт, що перекрили в`їзд на вулицю Садова 53 у СТ «Сонячний» у Дарницькому районі міста Києва.

3) стягнути солідарно із Київської міської державної адміністрації, Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь ОСОБА_1 1 000 000 грн. у якості відшкодування завданої моральної шкоди.

Підставою для звернення до суду з даним позовом є порушення прав та інтересів позивача щодо нездійснення демонтажу воріт, що перекрили в`їзд на АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді від 31.01.2022 відмовлено позивачу у відкритті провадження в адміністративній справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2022 апеляційну скаргу позивача залишено без задоволення, а ухвалу судді від 31.01.2022, без змін.

Однак, постановою Верховного Суду від 01.09.2022 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу від 31.01.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2022 скасовано, а справу направлено на продовження розгляду до суду першої інстанції.

08.09.2022 вказана справа надійшла до Окружного адміністративного суду м. Києва та 09.09.2022 вказану справу передано судді Окружного адміністративного суду м. Києва Кармазіну О.А. для продовження розгляду.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3 та 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Разом з тим, ухвалою суду від 31.01.2022 оригінал позовної заяви та додані до неї документи (відповідно до кількості учасників справи) було повернуто позивачу, у зв`язку з чим позивачу на усунення недоліків позовної заяви слід надати оригінал позовної заяви з доданими до неї документами, на які позивач посилається у позовній заяві, відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, слід зазначити, що згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Так, позивач просить суд, зокрема, визнати протиправною бездіяльність Київської міської державної адміністрації, Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Разом з тим, ні у позовній заяві, ні у її прохальній частині позивачем не зазначено, - яку саме бездіяльність допущено кожним з відповідачів, у чому вона полягає, відповідно до яких норм кожен з відповідачів має вчинити певні дії, але не вчинив, та яку саме бездіяльність кожного з відповідачів позивач просить суд визнати протиправною.

Крім того, у прохальній частині позовної заяви позивач просить суд зобов`язати Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) невідкладно здійснити демонтаж воріт, що перекрили в`їзд на вулицю Садова 53 у СТ «Сонячний» у Дарницькому районі міста Києва.

Між тим, зміст позовної заяви не містить обґрунтування відносно солідарного зобов`язання Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) невідкладно здійснити демонтаж воріт (тобто, разом), що на думку позивача перекрили в`їзд на вулицю Садова 53 у СТ «Сонячний» у Дарницькому районі міста Києва, оскільки у позовній заяві позивачем не зазначено, а відтак не обґрунтовано, які саме дії кожен з відповідачів повинен невідкладно здійснити щодо демонтажу воріт, що перекрили в`їзд на вулицю Садова 53 у СТ «Сонячний» у Дарницькому районі міста Києва, - чи то внести припис, чи то звернутися до суду, чи здійснити власне демонтаж власними силами цих двох відповідачів.

Варто також звернути увагу на те, що у позовній заяві позивачем не зазначено, яку саме норму Закону порушено кожним з відповідачів та які саме дії кожен з відповідачів на виконання яких саме вимог та якого Закону мав вчинити.

Більш того, зміст позовної заяви не містить обґрунтування відносно солідарного стягнення із відповідачів моральної шкоди у загальному розмірі 1 000 000 грн., а також не зазначено, у якому саме розмірі слід стягнути моральну шкоду з кожного відповідача.

Відтак, позовну заяву позивачу слід привести у відповідність до вимог КАС України із викладом обставин та правовим обґрунтуванням кожної із заявленої позивачем вимоги.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання вимог вказаної норми, за звернення до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1984,80 грн., тобто лише за 2 (дві) вимоги немайнового характеру.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви видно, що позивачем заявлено 3 (три) вимоги характеру та вимогу майнового характеру на суму 1 000 000 грн.

Частиною п`ятою статті 21 КАС України визначено, що вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Зміст цієї норми вказує на те, що вимозі про відшкодування шкоди передує вимога про встановлення порушення прав, свобод та інтересів позивача. За такого правового врегулювання, вимога про відшкодування шкоди не є об`єктом, за який справляється судовий збір. Водночас за вимогу, яка їй передує, такий платіж сплачується. Проте, слід врахувати, що до адміністративного позову не було додано судового рішення, яким, станом на дату подання позовної заяви, було б визнано протиправною бездіяльність відповідачів і на підставі чого позивачем заявлялася б вимога про відшкодування шкоди, завданої такою бездіяльністю.

Крім цього, наведене законодавче положення поширюється лише на вимогу, яка визначена пунктом 6 частини першої статті 5 КАС України (стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю), тоді як подана у даній справі позовна заява містить й інші позовні вимоги (здійснити демонтаж воріт), застережень щодо відсутності обов`язку справляння судового збору з якої Закон України «Про судовий збір» не містить.

Так, згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави для висновку про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб, а тому, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою.

Тобто, вимога про відшкодування моральної шкоди, що визначена у грошовому вимірі та складає ціну матеріальних вимог, є майновою вимогою, а тому, судовий збір підлягає стягненню як за вимоги майнового характеру.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 20 грудня 2021 року у справі №460/6537/20, в ухвалі від 17.11.2021 у справі № 460/8517/20, в ухвалі від 08 листопада 2019 року у справі № 400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц (61-2367св18), в ухвалі від 09 вересня 2020 року у справі № 202/507/20 (2-а/202/31/2020), в ухвалах від 16 березня 2020 року у справі № 9901/64/20, від 15 січня 2020 року у справі № 826/12286/15, від 30 липня 2020 року у справі № 9901/194/20.

Так, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2022 - 2481,00 грн.

Відтак, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у загальному розмірі 2977,20 грн. (за вимоги немайнового характеру) та 10 000 грн. за вимогу майнового характеру, що загалом складає 12977,20 грн.

Разом з тим, зважаючи на сплату позивачем судового збору у розмірі 1984,80 грн., останньому слід доплатити судовий збір у розмірі 10992,40 грн.

Також, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В той же час, згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, зокрема, що 09.05.2021 вулиця Садова 53 була знову перекрита такими ж металевими воротами на тому ж самому місці і на ті ж самі механізми, що і раніше, що знову унеможливило проїзд дорогою та 11.05.2021 позивач знову подав скаргу.

Додає, що 21.05.2021 інспектором відділу контролю за благоустроєм та охорони навколишнього природного середовища Дарницької РДА у м. Києві було винесено новий припис № про демонтаж споруди її власником протягом 3 днів.

Однак, 24.05.2021 листом Дарницька РДА у м. Києві повідомити позивача про невиконання припису від 21.05.2021 № та про внесення інформації до бази КП «Київблагоустрій» для включення протиправної споруди до графіку демонтажу.

Відтак, починаючи з 24.05.2021 позивачу стало відомо про ймовірне порушення його прав та інтересів.

Разом з тим, до суду з даним позовом позивач звернувся лише 24.01.2022, тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Натомість, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду не надано.

Отже, наведене вище свідчить про необхідність виконання вимог КАС України щодо подання до суду оригіналу позову та додатків, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питґання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) оригіналу позовної заяви з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників справи, приведеної у відповідність до вимог ч. 1, п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, з урахуванням висновків суду, викладених у даній ухвалі, зокрема:

із зазначенням, яку саме бездіяльність допущено кожним з відповідачів, у чому вона полягає, відповідно до яких норм кожен з відповідачів має вчинити певні дії, але не вчинив, та яку саме бездіяльність кожного з відповідачів позивач просить суд визнати протиправною,

із зазначенням обґрунтування відносно солідарного зобов`язання Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Комунальне підприємство «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) невідкладно здійснити демонтаж воріт, що перекрили в`їзд на вулицю Садова 53 у СТ «Сонячний» у Дарницькому районі міста Києва та з посиланням на норми Закону обґрунтувати які саме дії кожен з відповідачів повинен невідкладно здійснити щодо демонтажу воріт, що перекрили в`їзд на вулицю Садова 53 у СТ «Сонячний» у Дарницькому районі міста Києва;

із обґрунтуванням відносно солідарного стягнення із відповідачів моральної шкоди у загальному розмірі 1000000 грн., а також із зазначенням у якому саме розмірі слід стягнути моральну шкоду з кожного відповідача, у чому власне полягає моральна шкода;

2) оригіналу документу про доплату судового збору за звернення до суду у розмірі 10 992,40 грн.;

3) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Днем вручення процесуальних документів в електронній формі є день отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу особи (п. 2 ч. 6 ст. 251 КАСУ), якою є (п. 5.8. Положення про ЄСІТС від 17 серпня 2021 року N 1845/0/15-21): сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів або адреса електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (п. 111 «Перехідні положення»).

Суддя О.А. Кармазін