Справа № 380/12340/22
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 вересня 2022 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Червоноградської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління праці та соціального захисту населення Червоноградської міської ради (далі-відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії відповідача щодо неперерахування та недоплати ОСОБА_2 разової грошової допомоги до 5 травня у 2021 році в розмірі, встановленому ч. 5 ст. 15 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту";

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити ОСОБА_2 разову грошову допомогу до 5 травня у 2021 році в розмірі, встановленому ч. 5 ст. 15 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" у розмірі 5 мінімальних пенсій за віком з врахуванням виплачених сум такої допомоги у вказаних роках.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам КАС України.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч вимогам цієї статті позовна заява та додані до неї матеріали подані ОСОБА_1 , натомість позовні вимоги стосуються ОСОБА_2 .

Отже, встановлено, що зміст позовних вимог не відповідає викладеним обставинам справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

У позовній заяві позивачка зазначила, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Однак, позивачка не надала доказів того, що вона є учасницею бойових дій, постраждалою учасницею Революції Гідності, Героєм України, що стало б підставою для звільнення її від сплати судового збору.

Інших підстав, визначених ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", для звільнення позивачки від сплати судового збору, не встановлено.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2022 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2022 року у розмірі 2481,00 грн.

З матеріалів справи слідує, що позивачка заявила вимогу про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії. Тобто, позивачка подала позов немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору, який позивачка зобов`язана сплатити за подання позовної заяви, становить 992,4 грн. (0,4 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу).

Окрім того, відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Із позовної заяви та доданих документів встановлено, що позивачка звернулась до суду з вимогою про виплату щорічної грошової допомоги до 05 травня за 2021 рік.

Відповідно до ч. 4 ст. 17-1 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

Відтак, строк звернення до суду з цією вимогою обчислюється з 01.10.2021 та закінчується 31.03.2022.

Проте, до суду позивачка звернулася 03.09.2022, що підтверджується відтиском поштового штемпеля на конверті, тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

У позовній заяві позивачка зазначає, що дізналась про порушення свого права у січні 2022 року, коли (зі слів оригіналу) "почула від знайомих, що суму, яку я отримала, як допомогу, Управління праці недоплачує у тому розмірі, в якому повинні". Після чого звернулась за правовою допомогою. 11.01.2022 позивачці призначено адвоката, який подав до відповідача адвокатський запит про перерахунок допомоги. Відповідь на адвокатський запит датована 23.02.2022, проте позивачка стверджує, що отримала дану відповідь 01.06.2022.

Із 24.02.2022 в Україні введений воєнний стан, який триває на даний час, що, на переконання ОСОБА_1 , також створювало перешкоди для її звернення до суду за захистом порушеного права.

Вказані обставини, на думку позивачки, є поважними причинами для поновлення пропущеного строку, а тому ОСОБА_1 просить поновити вказані строки.

З цього приводу суд зазначає наступне.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Надалі згідно Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Пізніше Указом Президента України №573/2022 від 12 серпня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Варто зауважити, що після запровадження воєнного стану в Україні Львівський окружний адміністративний суд не припиняв своєї роботи.

Разом із тим подане позивачкою клопотання обґрунтоване лише самим фактом запровадження в Україні воєнного стану. Прицьому, не надано належних доказів поважності причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду саме через обмеження, впроваджені у зв`язку з введенням воєнного стану, що зумовило неможливість її вчасного звернення до суду.

Надаючи оцінку клопотанню позивача, суд враховує наступну позицію ВС.

Так, Верховний Суд в ухвалі від 21.07.2022 у справі № /2897/13-ц наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20, досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Зважаючи на це, покликання позивачкою у клопотанні на обставини щодо впровадження в Україні воєнного стану, як причини пропуску строку звернення до суду, без посилання на конкретні обставини, що перешкоджали такому зверненню, не можуть бути визнані судом поважними.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Також, варто зауважити, що статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать документи, та передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

За приписами ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів".

Відповідно до пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки "Для копій".

Також, у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163:2020, реквізити 21 (відмітка про наявність додатків), 22 (підпис), 23 (відбиток печатки), 24 (віза документа), 25 (гриф погодження (схвалення) документа), 26 (відмітка про засвідчення копії документа), 27 (відомості про виконавця документа) - проставляють після тексту документа (20), а реквізити 29 (відмітка про виконання документа), 30 (відмітка про надходження документа до юридичної особи) на нижньому полі першої сторінки документа.

Однак, позивачкою не дотримано вищевказаних вимог при засвідчені копій документів.

Копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку, тому кожний аркуш поданої в копії документу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст.94 КАС України та Вимогам до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020, чинного з 01 вересня 2021 року.

З огляду на викладене, позивачеві необхідно надати належним чином засвідчені в установленому порядку копії документів, долучених в якості додатків до позову.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява, відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачці строку для усунення її недоліків, а саме:

- подання до суду заяви, у якій необхідно уточнити зміст позовних вимог, що відповідатимуть викладеним обставинам справи;

- надання позивачкою доказів сплати судового збору у сумі 992,4 грн. або подання мотивованого клопотання про розстрочення чи відстрочення сплати судового збору з документами, що підтверджують наявність обставин для задоволення клопотання;

- подання до суду доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду;

- надати належним чином засвідчені в установленому порядку копії документів, долучених в якості додатків до позову.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, -

у х в а л и л а:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/12340/22 та зазначенням прізвища судді, яка прийняла ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Кисильова О.Й.