Справа № 160/8908/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 вересня 2022 року Справа № 160/8908/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
27.06.2022 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог від 06.07.2022, просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.06.2022 року №562к про застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.06.2022 року №634 о/с про звільнення зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 16.06.2022 року по 2466,73 грн. за кожен день вимушеного прогулу до дня проведення фактичного розрахунку.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2022 позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову.
06.07.2022 представником позивача адвокатом Голубніченком В.О. подано до суду заяву про усунення недоліків позов, до якої долучено засвідчені копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 15.12.2021 у справі №160/7812/21, уточнений адміністративний позов, в якому уточнено позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.07.2022 прийнято до розгляду адміністративний позов (уточнений) та відкрито провадження в адміністративній справі №160/8908/22, у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні), а також встановлено відповідачу строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали для надання суду відзиву на позов та докази в обґрунтування відзиву.
Цією ж ухвалою суду було витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області докази разом з їх документальним підтвердженням, що стали підставою для прийняття спірних наказів.
Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.07.2022 було направлено сторонам у справі, відповідачу разом із копією позовної заяви з додатками у паперовому вигляді направлено засобами поштового зв`язку та отримано ним 21.07.2022, згідно із штампом вхідної кореспонденції у супровідному листі, що міститься в матеріалах справи (а.с.197).
04.08.2022 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (з доказами відправлення позивачу, фіскальний чек АТ «Укрпошта» від 03.08.2022), в якому позовні вимоги не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає наступне. Підставою для притягнення оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності є порушення ним службової дисципліни, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчинення дій, не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади. Позивача звільнено за п.6 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», тобто у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення не є підставою для звільнення останнього від дисциплінарної відповідальності та жодним чином не може ототожнюватись з наявністю фактів службової дисципліни, тобто дисциплінарною відповідальністю, до якої було притягнуто останнього. В ході службового розслідування дисциплінарна комісія ГУНП не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_1 , яке здійснюється в межах досудового розслідування, а лише перевіряла дотримання позивачем вимог, які пред`являються до поліцейських та наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку. Відповідач зазначає, що підставами для проведення службового розслідування може бути повідомлення про вчинення поліцейськими порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Відповідно до Висновку службового розслідування інформацію, за якою проводилося службове розслідування, визнано такою, що знайшла своє об`єктивне підтвердження. Надзвичайна подія за участі позивача стала можливою через особисту недисциплінованість, не виявлення ним високої свідомості дисципліни, порушення основних обов`язків поліцейського та ігнорування останнім вимог чинного законодавства, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечить інтересам законності та компрометує звання поліцейського. Окрім того, у ході службового розслідування також встановлено, що, починаючи з травня 2020 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вчинено низку тяжких кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності. Вказана інформація відображена у матеріалах попереднього службового розслідування, проведеного службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП від 14.09.2021 №1903, а саме: висновку від 28.10.2021, повідомленням про підозру ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , а також у поданні Дніпропетровської обласної прокуратури від 24.09.2021 №31/2-865вих.21. Крім цього, в ході службового розслідування встановлено 9 фактів безпідставного списання до справи ВП №1 матеріалів Єдиного обліку з ознаками вчинення кримінальних правопорушень. Дисциплінарна комісія ГУНП дійшла висновку, що такі проступки з боку позивача самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби. Рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача ґрунтується на самостійних правових підставах. При цьому, при накладенні дисциплінарного стягнення та звільненні позивача, відповідачем не було допущено порушень порядку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки таке відбулось за результатами проведеного службового розслідування та в межах строків, визначених законодавством. Відповідачем також зауважено, що спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції. Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог Дисциплінарного статуту, нормативних актів, Присяги, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни, з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, не вчиняти дій, які можуть привести до втрати незалежності та об`єктивності при виконанні службових обов`язків. За таких обставин, при застосуванні до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ГУНП діяло в межах повноважень, у спосіб та у порядку, передбаченому чинним законодавством, тому позовні вимоги є безпідставними та не обґрунтованими, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
08.08.2022 до суду від відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів отримання Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області копії ухвали суду від 11.07.2022 та позовних матеріалів.
08.08.2022 від позивача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи.
09.08.2022 від представника позивача через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.
Розглянувши клопотання відповідача, доводи на його обґрунтування та докази на підтвердження обставин, про які зазначає відповідач, суд доходить висновку про наступне.
Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах встановлений Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС України).
Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За змістом частини другої статті 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.
Відповідно до частини першої, третьої статті 163 КАС України у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви їх визнання або відхилення. Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дасть змогу позивачу підготувати свої пояснення, міркування та аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.
Поряд з цим, матеріалами справи встановлено, що позивач скористався своїм правом та ознайомився з матеріалами справи 11.08.2022, відповідь на відзив подана 16.08.2022.
З огляду на викладене, виходячи із завдань адміністративного судочинства, а також з метою забезпечення реалізації процесуальних прав учасників справи, суд не вбачає процесуальних порушень щодо строку подання відповіді на відзив, а тому клопотання відповідача не підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 22.02.2021 працює на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, згідно із відомостями з біографічної довідки Управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (а.с.151).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.04.2021 № 180 о/с позивач звільнений з Національної поліції України за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України «Про Національну поліцію». Підстава: наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 23.04.2021 № 629к.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15.12.2021 у адміністративній справі № 160/7812/21 скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.04.2021 року № 629 к про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ, скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.04.2021 року № 180 о/с к про звільнення зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) та поновлено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору відділу кримінальної поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.12.2021 № 810 о/с пункт наказу ГУНП від 28 квітня 2021 року № 180 о/с в частині звільнення зі служби в поліції був скасований на підставі постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2021 року № 160/7812/21 (а.с.151 зворотній бік).
12.05.2022 поліцейські ОСОБА_4 , ОСОБА_11 та ОСОБА_1 затримані на підставі вимог ст. 208 КПК України.
Подію зареєстроване до ЄО ГУНП в Дніпропетровській області за №567.
Дніпропетровським управлінням Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України листом від 12.05.2022 №1276/42-03/01-2022, адресованого Головному управлінню в Дніпропетровській області (а.с.102), за вказаним фактом ініційовано призначення спільного службового розслідування.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №682 від 13.05.2022 «Про організацію проведення службового розслідування» (а.с.92) призначено службове розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноважених сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старших лейтенантів поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та лейтенанта поліції ОСОБА_11 , що мала місце 12.05.2022, а також можливих фактів неналежної організації роботи останніх, що призвели до порушення службової дисципліни.
Згідно з п.2 наказу області №682 від 13.05.2022 проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії заступника ГУНП полковника поліції С.Бухінника, членів дисциплінарної комісії начальника УГІ ГУНП полковника поліції О.Тарана, начальника ВЗК ГУНП майора поліції М.Третьякова, оперуповноваженого ОМВ УКР УКР ГУНП майора поліції І. Козіна, старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУНП капітана поліції О.Мухи, інспектора ВСР УГІ ГУНП капітана поліції В.Тура, старшого інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП старшого лейтенанта поліції О.Пушкаренка, старшого дізнавача ВД ГУНП майора поліції Т.Тімковської та старшого оперуповноваженого Дніпропетровського управління ДВБ НП України капітана поліції Д. Нестеренка (за згодою).
Цим же наказом (п.3.) на час проведення службового розслідування з 13.05.2022 відсторонено від виконання службових обов`язків, зокрема, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посадою оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №1 Дніпровського РУП ГУНП.
13.05.2022 оперуповноваженому сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст. 369-2 КК України, яке виразилося в прийнятті пропозиції та одержані неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб (а.с.104-107).
26.05.2022 позивачем в рамках службового розслідування надано пояснення (а.с.139).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.05.2022 №778 (а.с.96) строк проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноважених сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старших лейтенантів поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та лейтенанта поліції ОСОБА_11 , що мала місце 12.05.2022, а також щодо можливих фактів неналежної організації роботи останніх, що призвели до порушення службової дисципліни, продовжено до 12.06.2022.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.06.2022 №860 (а.с.98) внесено зміни до наказу ГУНП від 13.05.2022 №682 до складу дисциплінарної комісії; проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії заступника ГУНП полковника поліції С.Бухінника, членів дисциплінарної комісії начальника УГІ ГУНП полковника поліції О.Тарана, начальника управління ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції Беззуба Д.Є., начальника ВЗК ГУНП майора поліції М.Третьякова, старшого інспектора з особливих доручень ВСР УГІ ГУНП капітана поліції О.Мухи, старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_12 , інспектора ВСР УГІ ГУНП капітана поліції В.Тура та старшого оперуповноваженого Дніпропетровського управління ДВБ НП України капітана поліції Д. Нестеренка.
11.06.2022 затверджено Висновок «Про результати проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноважених сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та лейтенанта поліції ОСОБА_11 , що мала місце 12.05.2022, а також щодо можливих фактів неналежної організації роботи останніх, що призвели до порушення службової дисципліни» (а.с.82-91).
Відповідно до вказаного Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 11.06.2022, члени дисциплінарної комісії дійшли, що факт надзвичайної події за участю оперуповноважених сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та лейтенанта поліції ОСОБА_11 , що мала місце 12.05.2022, а також щодо неналежної організації роботи останніх, що призвело до порушення службової дисципліни, знайшли своє об`єктивне підтвердження, дисциплінарні проступки є такими, що встановлені, та вважають за доцільне (п.5 Висновку) за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у недотримані принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчиненим, застосувати до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.17-18 Висновку).
З матеріалів Висновку службового розслідування від 11.06.2022 встановлено наступне.
Після передачі ОСОБА_13 зазначеної суми вищевказані поліцейські були затримані у порядку статті 208 КПК України.
14.05.2022 року старшим лейтенантам поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та лейтенанту поліції ОСОБА_11 були оголошені повідомлення про підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 28, частиною 3 статті 369-2 КК України; а також Кіровським районним судом м. Дніпропетровська (справа №203/1513/22) до останніх було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобових домашніх арештів.
У ході проведення службового розслідування, аналізом змісту вищевказаних документів, а також інших отриманих з цього приводу відомостей з`ясовано, що на початку квітня 2022 року ОСОБА_13 зателефонував її зять ОСОБА_14 і розповів про його затримання зі сліп-пахетами працівниками поліції, у зв`язку з чим попрохав приїхати додому. За місцем мешкання останнього старший лейтенант ОСОБА_4 та лейтенант поліції ОСОБА_11 підтвердили вказану інформацію ОСОБА_13 , висунувши їй вимогу про надання їм неправомірної вимоги за не притягнення ОСОБА_14 до кримінальної відповідальності. У подальшому вказані поліцейські до свого злочинного плану долучили старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Натомість, ОСОБА_13 наголосила зазначеним поліцейським, що в неї немає коштів, у зв`язку з чим останні надали час їх зібрати.
У подальшому, а саме 12.05.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , знаходячись у невстановленому місці, діючи за попередньою змовою групою осіб зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_11 , умисно, з корисних мотивів, зателефонував зі свого мобільного телефону (м.н.т. НОМЕР_2 ОСОБА_13 , повідомивши про необхідність зустрітись з приводу надання їм неправомірної вигоди, на що остання погодилась.
Одночасно з цим, керівництвом сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_15 та заступником начальника даного підрозділу капітаном поліції ОСОБА_16 було дано усну вказівку вищевказаним поліцейським після судового засідання перевірити оперативну інформацію шляхом встановлення громадяник ОСОБА_9 , яка викрала 10.05.2022 викрала у громадянина ОСОБА_17 мобільний телефон.
Прибувши на місце, старші лейтенанти поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_1 пішли на зустріч з ОСОБА_13 , а лейтенант поліції ОСОБА_11 залишився за кермом вищевказаного транспортного засобу.
Попри вищевикладене, старші лейтенанти поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та лейтенант поліції ОСОБА_11 заперечують факт отримання ними неправомірної вигоди від ОСОБА_13 , обґрунтовуючи це тим, що за адресою АДРЕСА_2 прибули з метою виявлення ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , оскільки в них була наявна інформація про їх знаходження поблизу ТРЦ «NEO PLAZA». Упевнившись у відсутності останніх за даною адресою, поліцейські прийняли рішення поїхати до місця проживання вказаних осіб, але поряд з цим у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 виникла необхідність придбати в кіоску поряд з ТРЦ «NEO PLAZA» пачку цигарок, а тому ураховуючи незадовільний стан здоров`я - травма ноги (довідка від 10.05.2022 №033078), він пішов її купувати в супроводі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Надалі, придбавши пачку цигарок, останні сіли в автомобіль «Mercedes-Benz Vito» н.з. НОМЕР_3 ., до лейтенанта ОСОБА_11 та проїхавши до паркові, були зупинені поліцейськими Дніпропетровського управління ДВБ Національної поліції України спільно з працівниками Територіального управління ДБР, розташованого у м. Полтаві.
Виходячи з наявних матеріалів (отримані під час проведення попереднього службового розслідування), у травні 2020 року ОСОБА_1 , діючи умисно з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, шляхом примушування (застосування заходів психологічного та фізичного насильства) місцевих жителів до надання йому неправомірної вигоди, а також з метою спонукання у визнанні ними вини у злочинах, для створення видимості ефективного розкриття злочинів, прикриття реального стану протидії злочинності і, як наслідок, одержання в майбутньому переваг перед керівництвом відділення поліції, створив стійке злочинне об`єднання у формі організованої групи, до складу якої входили оперуповноважені сектору кримінальної поліції відділення поліції №6 Дніпровського РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , лейтенант поліції ОСОБА_6 та колишній оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 .
Протягом 2020-2021 років вказана організована та очолювана старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 злочинна група вчинила низку тяжких кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності.
Насамперед, починаючи з травня 2020 року старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , проводячи перевірку за зверненнями громадян та іншими матеріалами, зареєстрованими в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України», розгляд яких йому було доручено керівництвом, встановлював можливо причетних до кримінальних правопорушень осіб, після чого, за допомогою ОСОБА_18 та ОСОБА_11 , доставляв їх до адміністративної будівлі відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП, де спільно з останніми вимагав від них неправомірну вигоду за не притягнення до кримінальної відповідальності…
За результатами проведеного згаданого службового розслідування, в діях вищевказаних поліцейських були встановлені дисциплінарні проступки, однак, з урахуванням вимог частини 1 статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України питання про застосування до останніх заходів дисциплінарного впливу не розглядалося, оскільки з моменту їх вчинення до дня виявлення порушення службової дисципліни минуло більше ніж шість місяців.
З метою встановлення причин і умов, унаслідок яких став можливим черговий факт документування протиправної діяльності вищевказаних поліцейських, дисциплінарною комісією було здійснено перевірку службової діяльності останніх, зокрема, в частині їх ставлення до виконання службових обов`язків, як правоохоронців.
Навантаження у старших лейтенантів поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_1 є значно меншим, ніж у лейтенанта поліції ОСОБА_11 . Вказаний факт керівництво сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП пояснює тим, що лейтенант поліції ОСОБА_11 являється більш досвідченим оперуповноваженим, саме тому формально документи доручались йому, але фактично виконувались спільно зі старшими лейтенантами поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .
Водночас, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з початку 2022 року постійно перебував на лікарняних (довідки про тимчасову непрацездатність від 05.01.2022 №1, від 22.03.2022 №0327, від 13.04.2022 №032841 періоди з 05.01.2022 по 26.01.2022 та від 23.03.2022 по 22.04.2022).
Беручи до уваги вищевикладене, перевіривши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, у дисциплінарної комісії виникли підстави вважати, що своїми діями (котрі відображені в отриманих у ході службового розслідування документах, у тому числі процесуальних) старші лейтенанти поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та лейтенант поліції ОСОБА_11 , дискредитували звання поліцейського, оскільки навіть наявність самого факту можливого вчинення кримінального правопорушення останніми підриває авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості, довіру суспільства до органів поліції та набуває суспільного резонансу через створення негативної громадської думки.
13.06.2022 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №562 к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП».
Згідно з пунктом 3 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 13.06.2022 №562 к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 2, 3 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016№ 1179, що виразилося у недотримані принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються допрофесійно-етичних якостей поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчиненим, застосовано до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с.79-81, 158-160).
Відповідно до відомості (а.с.161) позивач ознайомлений з наказом від 13.06.2022 №562к - 16.06.2022.
16.06.2022 Головним управлінням національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ № 634 о/с про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції з 16.06.2022 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ ГУНП від 13.06.2022 №562 к.
З вказаним наказом №634о/с від 16.06.2022 позивач ознайомлений та отримав його 16.06.2022 (а.с.157).
Згідно з розпискою від 16.06.2022 позивачем отримано трудову книжку серія НОМЕР_4 від 05.08.2014 та тимчасове посвідчення військового зобов`язаного №3423/48 від 18.10.2018 (а.с.156).
Не погодившись зі звільненням та прийнятими наказами, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За змістом частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Відповідно до частини 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною 1 статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Приписами статей 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах. Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: 1) відмовитися від пропозиції; 2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; 3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; 4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.
Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).
Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Згідно з абзацом 5 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною 1 статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут)
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина 2 статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини 3, 5 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно з частинами 1, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до частин 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина 1 статті 18 Дисциплінарного статуту).
Згідно із частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частини десятої статті 14, частини сьомої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).
За змістом пункту 1 розділу І Порядку №893 цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно з пунктами, 1, 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пунктом 4 розділу V Порядку №893 встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Отже, недотримання службової дисципліни, а також вчинення дій, що підривають авторитет поліції є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення із служби в поліції
На підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Із системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування.
При цьому, службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.
Дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Присяги є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції України.
Працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.06.2022 року №634 о/с про звільнення зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.06.2022 №562 к, прийнятого за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 11.06.2022, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 11.06.2022.
Згідно з вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Подію зареєстроване до ЄО ГУНП в Дніпропетровській області за №567.
13.05.2022 позивачу повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України, яке виразилося в прийнятті пропозиції та одержані неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем службової дисципліни, недотримання вимог пункті 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у недотримані принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади.
Таким чином, саме за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
При цьому, відсутність обвинувального вироку суду щодо позивача не може ототожнюватися з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни. Кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи.
Суд звертає увагу, зі змісту Присяги працівника поліції слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Такий висновок узгоджується з позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 25.06.2020 у справі №2240/2329/18, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи Присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Встановлення факту отримання неправомірної вигоди, відкриття за цим фактом кримінального провадження, затримання такої особи поліцейського і повідомлення їй про підозру у вчиненні кримінального правопорушення уже свідчить про порушення Присяги, зокрема в частині обов`язку такого поліцейського дотримуватися Конституції та законів України, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
На таких обставин, дії позивача як працівника поліції, встановлені службовим розслідуванням, безумовно призвели до підриву авторитету і довіри до поліції як органу державної виконавчої влади, формування негативної думки у населення про поліцію та дискредитації звання працівника поліції, що, відповідно, свідчить про особисту недисциплінованість, оскільки такі обставини трапляються з ним не вперше, тим паче вказана подія відбулася в умовах воєнного стану, а також про недотримання ним вимог законодавства, порушення Присяги працівника поліції, що є неприпустимим.
Порушення позивачем службової дисципліни у вигляді недотримання принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку, що підриває довіру до органів поліції, встановлені та підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами.
Висновок службового розслідування у цій справі містить обґрунтовані відомості щодо наявності причинного зв`язку між переліченими неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, а також про ставлення його до вчиненого.
За вказаних обставин, навіть за відсутності у майбутньому обвинувального вироку суду за результатами розгляду кримінального провадження, з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, суд вважає, що застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним та обґрунтованим. Захід дисциплінарного впливу, який застосований до позивача є співмірним з тяжкістю вчиненого ним дисциплінарного проступку.
Доводи позивача щодо протиправності застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення не враховують усіх обставин справи та спростовуються фактичними даними, встановленими під час розгляду справи.
При цьому, порушень порядку проведення службового розслідування (щодо строку проведення службового перевірки, зміни складу дисциплінарної комісії), про які зазначає позивач, матеріалами справи не встановлено.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.
Натомість в даному випадку позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами доводи на обґрунтування підстав неправомірності оспорюваних наказів.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених судом законодавчих норм та встановлених обставин, суд вважає, що накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.06.2022 №562 к в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та від 16.06.2022 року №634 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції відповідають вимогам частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову відсутні.
Позовні вимоги про зобов`язання відповідача поновити позивача на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції та стягнути з відповідача середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 16.06.2022 не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, в задоволенні яких відмовлено.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено 12.09.2022.

Суддя М.М. Бухтіярова