Справа № 520/5019/22
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

14 вересня 2022 року № 520/5019/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Державної податкової служби України про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" (далі по тексту позивач, ТОВ "СТРАТЕГ-АГРО") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (далі по тексту відповідач-1, ГУ ДПС у Харківській області), Державної податкової служби України (далі по тексту відповідач-2, ДПС), в якому просить суд:

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- від 15.02.2022 №3804628/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ - 30 335.98 гри.;

- від 15.02.2022 №3804626/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ - 31 125.98 гри.;

- від 15.02.2022 №3804627/41306046 про відмову у реєстрації податкової накладної від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., в тому числі ПДВ - 170 833.25 грн.;

- від 15.02.2022 №3804622/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ - 2 989 687,50 грн.;

- від 16.02.2022 №3810704/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ - 2 990 362,50 грн.;

Зобов`язати ДПС України зареєструвати податкові накладні датою їх подання:

- від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ 335,98 грн.;

- від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ 125,98 грн.;

- від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., у тому числі ПДВ 170 833,25 грн.;

- від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ 2 989 687,50 грн.;

- від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ 2 990 362,50 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що Комісія Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла Рішення від 15.02.2022 №3804628/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ - 30 335,98 грн.; від 15.02.2022 №3804626/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ - 31 125.98 грн.; - від 15.02.2022 №3804627/41306046 про відмову у реєстрації податкової накладної від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., в тому числі ПДВ - 170 833,25 грн.; від 15.02.2022 №3804622/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ - 2 989 687,50 грн.; від 16.02.2022 №3810704/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ - 2 990 362,50 грн.;

Підставою для прийняття вказаних рішень стало ненадання платником податку копій документів: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням позивач в адміністративному порядку звернувся до Комісії і питань зупинення реєстрації податкової центрального рівня - ДПС України зі скаргою щодо вказаних рішень з відповідними копіями документів.

Відповідач-2 прийняв рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, якими залишив скарги позивача без задоволення, а рішення відповідача 1 без змін.

Позивач не погоджується з вищевказаними рішеннями комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та ДПС України, вважає їх протиправним та таким, що підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 05.07.2022 року відкрито спрощене провадження по справі, та запропоновано відповідачам надати відзив на позов, а позивачеві - відповідь на відзив.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Представник відповідача-1, у встановлений судом строк, надав відзив на адміністративний позов, в якому представник позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на доводи викладені у відзиві.

Представник відповідача -2, правом надати відзив не скористався. Відповідної заяви про продовження процесуального строку для подання відзиву на адміністративний позов до матеріалів справи не надано.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Згідно положень ст. ст. 12, 257 КАС України даний спір віднесено до категорії справ, що підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи, що відповідача повідомлено належним чином про наявність позову щодо оскарження його рішення.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАСУ суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд, повно та всебічно дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, встановив наступні обставини.

ТОВ "СТРАТЕГ-АГРО" зареєстроване як юридична особа у встановленому законом порядку та є платником податку на додану вартість.

Одним із видів діяльності позивача є оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (код КВЕД 46.21) та виробництво олії та тваринних жирів (код КВЕД 10.41).

Позивач вказує, що ТОВ "СТРАТЕГ-АГРО" співпрацює з виробниками сільськогосподарської продукції, а також має всі необхідні трудові ресурси та технологічні можливості для придбання, перевезення та зберігання товару.

Продукція в основному зберігається на елеваторі фермерського господарства ОСОБА_1 згідно договору від 01.07.2021 №Х01-01/07-2021.

Реалізація зазначеної продукції відбувається на умовах, що визначаються у договорах з покупцями.

Крім того, згідно договору від 01.04.2021 №01/04-2021 позивач на давальницькій основі передає на переробку фермерському господарству ОСОБА_1 насіння соняшника та отримує для подальшої реалізації від останнього продукцію переробки - олію, шрот та пелети.

На підприємстві працевлаштовані 5 висококваліфікованих спеціалістів, які мають необхідні навики для ведення діяльності підприємства.

Позивач має у власності нежитлове приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке придбане згідно договору купівлі-продажу нерухомого майна від 06.10.2021.

На підставі договору оренди приміщення від 01.07.2018 №01-07/2018, укладеного між ПП «Колос» та ТОВ «Стратег-Агро», позивач у своїй діяльності використовує офісне приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Також підприємство має в оренді: офісне приміщення, яке розташоване за адресою: вулиця Клочківська, 192-А, місто Харків, згідно договору оренди від 01.02.2021 №2, укладений з ФОП ОСОБА_2 ; авто-фургон малотонажний-В, згідно договору оренди транспортного засобу від 01.07.2021 №01/07-2021, укладений з фермерським господарством ОСОБА_1 ; авто-фургон малотонажний-В, згідно договору оренди транспортного засобу від 01.08.2021 №01/08-2021, укладений з фермерським господарством Строгого Олександра Федоровича.

Позивач для здійснення реальних операцій володіє усіма необхідними фінансовими, матеріальними, трудовими ресурсами, мас на меті подальше розширення діяльності підприємства, збільшення обсягів реалізації товарів.

Щодо податкової накладної від 10.01.2022 №10, від 11.01.2022 №13 та від 13.01.2022 №20, суд зазначає наступне.

ТОВ «Стратег-Агро» (постачальник) укладено з ТОВ «Агросервіс ЛТД» (покупець) договір від 10.01.2022 №10/01-22 на поставку шроту соняшникового.

Виконання вказаного договору підтверджено наступними первинними документами:

- податкові накладні від 10.01.2022 №10. від 11.01.2022 №13. від 13.01.2022 №20:

- специфікація до договору;

- видаткові накладні від 10.01.2022 №11 на суму 182 015,90 грн., від 11.01.2022 №17 на суму 186 755,90 грн., від 24.01.2022 №54, від 25.01.2022 №55, від 26.01.2022 №58, від 27.01.2022 №63, від 28.01.2022 №66 на загальну суму 888 387,55 грн.;

- товарно-транспортні накладні від 10.01.2022 №123, від 11.01.2022 №135, від 24.01.2022 №247, від 25.01.2022 №250, від 26.01.2022 №254, від 27.01.2022 №259, від 28.01.2022 №265;

- посвідчення про якість на шрот соняшниковий тостований від 10.01.2022, від 11.01.2022 від 24.01.2022, від 25.01.2022, від 26.01.2022, від 27.01.2022. від 28.01.2022;

- банківські виписки.

За правилами першої події (відвантаження товару ) ТОВ «Стратег-Агро» виписано та направлено до ДПС України на реєстрацію податкову накладну від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ - 335.98 грн., по якій реєстрація була зупинена.

За правилами першої події (відвантаження товару) ТОВ «Стратег-Агро» виписано та направлено до ДПС України на реєстрацію податкову накладну від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ - 31 125,98 грн., по якій реєстрація була зупинена.

За правилами першої події (зарахування коштів) ТОВ «Стратег-Агро» виписано та направлено до ДПС України на реєстрацію податкову накладну від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., у тому числі ПДВ - 170 833,25 грн., по якій реєстрація була зупинена.

Реалізований ТОВ «Стратег-Агро» шрот соняшниковий на адресу ГОВ «Агроеервіс ЛТД» вироблений шляхом переробки соняшнику.

За рахунок власних коштів ТОВ «Стратег-Агро» у період з жовтня по грудень 2021 року придбало соняшник врожаю 2021 року у кількості 10761,11 т. основні постачальники якого є наступні підприємства: ТОВ «Агро-Успіх», СТОВ «Дружба», СТОВ «Гусарівське». ПП ПАФ «Злагода», ТОВ АФ «Астарта», ФГ «Меркурій», ПСП «Вільшанське», МПП «Агротехсервіс» та інші, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 281 «Товари на складі. Соняшник врожаю 2021 року», договорами, видатковими накладними, товарно- транспортними накладними, банківськими виписками.

Вся придбана продукція зберігалась на елеваторі фермерського господарства ОСОБА_1 згідно договору складського зберігання від 01.07.2021 №Х01-01/07-2021, що підтверджується рахунками, актами здачі-приймання робіт (надання послуг) по зберігання продукції, банківськими виписками.

Згідно договору від 01.04.2021 №01/04-2021 ТОВ «Стратег-Агро» передано у переробку на давальницький основі фермерського господарства ОСОБА_1 соняшник врожаю 2021 року в кількості 1 600 т. що підтверджується видатковою накладною (у переробку ) від 15.12.2021 №10.

Соняшник було перероблено та повернуто наступну продукцію згідно прибуткової накладної (з переробки) від 22.12.2021 №10 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 22.12.2021 №9:

- олія соняшникова нерафінована 1 гатунку 633,6 т:

- шрот соняшниковий 627,2 т.

Ненадання платником податку документів, які зазначені у рішеннях не відповідає дійсності та спростовується наданими документами до скарги та до суду щодо посвідчення про якість на шрот.

Щодо податкової накладної від 31.01.2022 №41, від 03.02.2022 №43 позивач зазначає наступне.

ТОВ «Стратег-Агро» (постачальник) укладено з ТОВ «Гудгрейноіл» (покупець) договір від 21.01.2022 №2Ю222/ОСШ на поставку олії соняшникової нерафінованої 1 гатунку.

Згідно пункту 2.2 договору ТОВ «Стратег-Агро» зобов`язується поставити олію соняшникову нерафіновану 1 гатунку для ТОВ «Гудгрейноіл» на наступних умовах поставки відповідно до вимог Міжнародних правил тлумачення торгових термінів «Інкотермс» (у редакції 2020р.): DPU термінат ТОВ «Евері», вулиця Громадянська, будинок 117, місто Миколаїв.

Згідно договору на транспортно-експедиційне обслуговування від 23.07.2021 №51 та додатку від 24.01.2022 №5 до даного договору послуги з залізничного перевезення були надані ТОВ «Оскар Логістик», що підтверджується рахунком, актом виконаних робіт, банківськими виписками.

ТОВ «Стратег-Агро» завантажив олію соняшникову нерафіновану 1 гатунку в 13 залізничних цистерн ЦС №75009191, ЦС №75036194, ЦС №75030593, ЦС №77253011, ЦС №77253110, ЦС №75096594, ЦС №75077297, ЦС №77227825, ЦС №75059899, ЦС №750064295, ЦС №75023093, ЦС №75034892, ЦС №75261139 загальною вагою 797,25 т. та відправив зі ст. Занки (код 444205) на ст. Миколаїв-Вантажний (код 415207) залізничні цистерни згідно залізничної накладної від 27.01.2022 №44690204 з додаванням посвідчення про якість від 27.01.2022 №1 на олію соняшникову нерафіновану 1 гатунку.

Залізничні цистерни зайшли на ст. Миколаїв-Вантажний (код 415207) 02.02.2022.

У період з 02.02.2022 по 03.02.2022 ТОВ «Гудгрейноіл» прийняв олію соняшникову нерафіновану 1 гатунку згідно реєстру розвантаження в порту, що підтверджується видатковою накладною від 03.02.2022 №68 на суму 35 880 300.00 грн.. у т.ч. ПДВ 5 980 050,00 грн.

На виконання положень вказаного договору ГОВ «Гудгрейноіл» була перерахована часткова оплата за продукцію 31.01.2022 у сумі 17 938 125,00 грн. (у тому числі ПДВ 2 2990 362,50 грн.). 03.02.2022 у сумі 10 766 115,00 грн. (у тому числі ПДВ 1 794 352,50 грн.), що підтверджується банківськими виписками.

За правилами першої події (зарахування коштів) ТОВ «Стратег-Агро» виписано та направлено до ДПС України на реєстрацію податкову накладну від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн. в тому числі ГІДВ - 2 989 687,50 грн., по якій реєстрація була зупинена.

За правилами першої події (відвантаження товару (різниця між реалізацією за товар 03.02.2022 у сумі 35 880 300,00 грн. в т.ч. ПДВ 5 980 050,00 грн. та передоплатою за товар 31.01.2022 у сумі 17 938 125.00грн. в т.ч. ПДВ 2 990 362,50 грн.) ТОВ «Стратег-Агро» було виписано та направлено до ДПС України на реєстрацію податкову накладну від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн.. у тому числі 11ДВ - 2 990 362,50 грн., по якій реєстрація була зупинена.

Реалізований ТОВ «Стратег-Агро» олія соняшникова нерафінована 1 гатунку на адресу ТОВ «Гудгрейноіл» була вироблена шляхом переробки соняшнику.

За рахунок власних коштів ТОВ «Стратег-Агро» у період з вересня 2021р. по січень 2022р. придбало соняшник врожаю 2021 року у кількості 15 409,56 т., основні постачальники якого є наступні підприємства: ТОВ «Агро-Успіх», СТОВ «Дружба», СТОВ «Гусарівське», ПП ПАФ «Злагода», ТОВ АФ «Астарта», ФГ «Меркурій», ПСП «Вільшанське», МПП «Агротехсервіс», ТОВ «ТД Геліос», ТОВ АФ «Сади України», ПФ «Демос» та інші, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 281 «Товари на складі. Соняшник врожаю 2021 року», договорами, видатковими накладними, товарно-транспортними накладними, банківськими виписками.

Вся придбана продукція зберігалась на елеваторі фермерського господарства ОСОБА_1 згідно договору складського зберігання від 01.07.2021 №Х01-0107-2021. що підтверджується рахунками, актами здачі-приймання робіт (надання послуг) по зберігання проду кції, банківськими виписками.

Згідно договору від 01.04.2021 №01/04-2021 ТОВ «Стратег-Агро» передано у переробку на давальницький основі фермерського господарства ОСОБА_1 соняшник врожаю 2021 року, що підтверджується видатковою накладною (у переробку) від 06.01.2022 №1 в кількості 1 000 т, від 12.01.2022 №2 в кількості 1 400 т.

Соняшник було перероблено та повернуто олію соняшникову нерафінована 1 гатунку 390,0 т., шрот соняшниковий 394,0 т згідно прибуткової накладної (з переробки) від 12.01.2022 №1 та акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 12.01.2022 №1, олію соняшникову нерафінована 1 гатунку 536,20 т. шрот соняшниковий 548.80 г згідно прибуткової накладної (з переробки) від 18.01.2022 №2 та акту здачі- приймання робіт (надання послуг) від 18.01.2022 №2.

Ненадання платником податку документів, які зазначені у рішеннях не відповідає дійсності та спростовується наданими документами до скарги та до суду щодо посвідчення про якість на шрот.

Суд зазначає, що копії наданих ТОВ «Стратег-Агро» первинних документів не мають дефектів форми, змісту або походження, котрі у силу статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», пункту 201.1 статті ПК України, пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку (затверджено наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88) спричиняють втрату первинними документами юридичної сили і доказовості.

Жодних зауважень чи претензій до правоздатності і дієздатності юридичних осіб, які є сторонами правочину, відповідності правочину вимогам закону відповідачами не пред`являлось.

До ГУ ДПС у Харківській області, 08.02.2022, були подані Повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/ розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Позивач до цих пояснень надав документи (додатки), які підтверджують реальність здійснення господарських операцій та є підставою виникнення податкових зобов`язань за якими здійснювалась реєстрація податкової накладної відповідно до умов ст. 201 Податкового Кодексу

Комісія Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла Рішення від 15.02.2022 №3804628/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ - 30 335,98 грн.; від 15.02.2022 №3804626/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ - 31 125.98 грн.; - від 15.02.2022 №3804627/41306046 про відмову у реєстрації податкової накладної від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., в тому числі ПДВ - 170 833,25 грн.; від 15.02.2022 №3804622/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ - 2 989 687,50 грн.; від 16.02.2022 №3810704/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ - 2 990 362,50 грн.;

18 лютого 2022 року позивачем було подані скарги на вказані рішення до ДПС України.

31.05.2022 року були прийняті рішення № 10678/41306046/2, №10679/41306046/2, №10677/41306046/2, №10647/41306046/2, №10665/41306046/2 відповідно до яких скарги ТОВ «Стратег-Агро» було залишені без задоволення та рішення від 15.02.2022 №3804628/41306046, від 15.02.2022 №3804626/41306046, від 15.02.2022 №3804627/41306046, від 15.02.2022 №3804622/41306046 від 16.02.2022 №3810704/41306046 комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних залишені без змін.

Позивач, не погоджуючись з прийнятими рішеннями та, вважаючи їх протиправним, звернувся до суду з вказаним позовом.

Вирішуючи даний спір та надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В свою чергу, приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України.

В абзаці першому пункту 201.1 статті 201 ПК України зазначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Згідно з абзацами першим, другим пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр) регламентований Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 204) (далі - Порядок № 1246; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 12-15 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

В той же час, пунктом 201.16 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми, 11 грудня 2019 року Кабінетом Міністрів України прийнята постанову № 1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", якою, зокрема, затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 1 Порядку № 1165, цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Пунктом 5 Порядку № 1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з приписами пункту 6 Порядку № 1165 комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 Порядку № 1165 установлено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Платник податку отримує розраховані показники позитивної податкової історії через електронний кабінет (пункти 8, 9 Порядку № 1165).

При цьому, пунктами 10-11 Порядку № 1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Так, у Додатку № 3 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості здійснення операцій, а саме:

1. Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

2. Відсутність (анулювання, зупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 і 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, зазначених платником податку в податковій накладній/розрахунку коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі на дату їх складення.

3. Відсутність на дату складення податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) в Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, у яких зазначено товар (пальне) за кодами згідно з УКТЗЕД відповідно до підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу.

4. Складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається).

5. Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

6. Складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.

Суд звертає увагу на те, що належної мотивації підстав та причин віднесення господарських операцій позивача, визначених податковими накладними № 10 від 10.01.2022 року, №13 від 11.01.2022, № 20 від 13.01.2022, №41 від 31.01.2022, №43 від 03.02.2022 до категорії ризикових квитанції від 31.01.2022, від 02.02.2022 та від 04.02.2022 не містить.

Також, суд вважає за необхідне наголосити, що до суду належних та допустимих, достатніх та достовірних в розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАСУ доказів включення позивача до переліку ризикових не надано, як і не надано протоколу проведення засідання комісії регіонального рівня з вказаного питання та прийняття відповідного рішення.

Натомість, у квитанціях від 31.01.2022, від 02.02.2022 та від 04.02.2022 контролюючий орган фактично вдається до цитування пункту 1 та пункту 8 Критерії ризиковості здійснення операцій, зазначених у Додатку № 3 Порядку № 1165, з посиланням на коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг.

Разом з тим, вищезазначені квитанції не містять інформації про те, які саме документи необхідні контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію спірних податкових накладних.

Відповідно до пункту 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно пункту 11 Порядку № 520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що рішення Комісії Державної податкової служби України повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Отже, враховуючи встановлення судом безпідставності висновків контролюючого органу про відповідність податкових накладних позивача № 10 від 10.01.2022 року, №13 від 11.01.2022, № 20 від 13.01.2022, №41 від 31.01.2022, №43 від 03.02.2022, пункту 1 та пункту 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, визначених у Додатку № 3 до Порядку № 1165, а також зважаючи на те, що відповідачем не було надано доказів перебування позивача у переліку ризикових платників податку, тобто позивач не відповідає критеріям ризиковості платника податку, суд доходить висновку про безпідставність зупинення реєстрації вищевказаних податкових накладних.

Суд повторно зазначає, що контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних позивача № 10 від 10.01.2022 року, №13 від 11.01.2022, № 20 від 13.01.2022, №41 від 31.01.2022, №43 від 03.02.2022 не було вказано конкретного переліку документів, яких було б достатньо для прийняття рішення про їх реєстрацію.

З урахуванням вищенаведеного суд констатує, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22 липня 2019 року в справі № 815/2985/18 (адміністративне провадження № К/9901/14651/19).

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Такий висновок суд узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 18 червня 2021 року по справі № 824/999/18-а, від 23 жовтня 2018 року в справі № 822/1817/18 (адміністративне провадження № К/9901/62472/18).

Отже, рішення контролюючого органу повинне відповідати критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії та не породжувати його неоднозначного трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними, зокрема, у постанові від 09.07.2019 у справі № 140/2093/18.

У свою чергу, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності, що узгоджується із правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 23 жовтня 2018 у справі № 822/1817/18 та від 20 серпня 2019 у справі № 2540/3009/18.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що недотримання контролюючим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо належного оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, також не є законним.

Частинами першою та другою статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та вона набула чинності для України 11 вересня 1997 року.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року № 3477-IV (далі Закон № 3477) встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналізуючи оскаржуване рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейським судом з прав людини у пункті 36 рішення по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97 від 01 липня 2003 року, яке відповідно до частини першої статті 17 Закону № 3477 підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України", Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду справи Головним Управлінням ДПС у Харківській області зазначених вище принципів при прийнятті спірних рішень дотримано не було.

Суд зазначає, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

В даному випадку, Головним Управлінням ДПС України ґрунтовних недоліків щодо поданих позивачем документів не встановлено та не виказано у відповідному рішенні, а відмова у реєстрації спірних податкових накладних фактично обґрунтована ненаданням платником податків копій документів, а саме: документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Також, з наданих до матеріалів справи документів та документів, які надавались контролюючому органу, було можливо встановити підстави для складання та направлення на реєстрацію спірних податкових накладних.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації податкових накладних.

Оцінюючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що рішення від 15.02.2022 №3804628/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.01.2022 №10; від 15.02.2022 №3804626/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 11.01.2022 №13; від 15.02.2022 №3804627/41306046 про відмову у реєстрації податкової накладної від 13.01.2022 №20; від 15.02.2022 №3804622/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.01.2022 №41; від 16.02.2022 №3810704/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.02.2022 №43 в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправними та підлягають скасуванню.

Суд звертає увагу на те, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів, чого зроблено не було. Зазначене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 18.06.2021 по справі № 824/999/18-а, від 18.12.2019 по справі № 560/435/19.

Як вбачається із наданих суду письмових доказів, позивачем надано первинні документи, що підтверджують реальне здійснення фінансово-господарських операцій.

При цьому суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в Постанові від 18.12.2019 по справі № 560/435/19, в якій вказано, що «хоча перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначено пунктом 14 Порядку № 117, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки».

Суд також зазначає, що факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних не спростовує факту здійснення платником податків господарської операції, що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Одночасно, в межах даної спірної ситуації суд звертає особливу увагу на те, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд за результати розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарських операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Отже, позовні вимоги у цій частині підлягають задоволенню.

Щодо вимог про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні датою їх подання: від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ 335,98 грн.; від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ 125,98 грн.; від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., у тому числі ПДВ 170 833,25 грн.; від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ 2 989 687,50 грн.; від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ 2 990 362,50 грн., то суд враховує таке.

У відповідності до пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Однак наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Так, пунктами 19, 20 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрація якої попередньо була зупинена, є повноваженням ДПС України.

При цьому, судом враховано також те, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних після набрання чинності розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 682-р здійснюється ДПС України, тобто відповідач -2.

В ході судового розгляду відповідачі не довели, що документи подані позивачем на підтвердження реальності здійснення господарських операцій, після зупинення реєстрації податкових накладних № 10 від 10.01.2022 року, №13 від 11.01.2022, № 20 від 13.01.2022, №41 від 31.01.2022, №43 від 03.02.2022, не є достатніми для проведення їх реєстрації в Реєстрі.

В свою чергу, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію таких податкових накладних в Реєстрі, судом не встановлено.

Відповідно частини третьої статті 245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, в тому числі, пов`язаних із відновленням порушеного права щодо дати реєстрації податкових накладних в ЄРПН, яка має бути врахована у податкових правовідносинах позивача з контролюючим органом та контрагентами, а також з метою дотримання судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішено, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язати ДПС України зареєструвати податкові накладні позивача в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачі як суб`єкти владних повноважень в ході розгляду справи не довели правомірність своєї поведінки в спірних правовідносинах.

Натомість, доводи та аргументи позивача, якими останній обґрунтовував позовні вимоги, знайшли повне підтвердження за наслідками розгляду справи по суті, а тому позовну заяву належить задовольнити повністю.

Враховуючи положення частини першої статті 139 КАС України, суд стягує на користь позивача понесені ним судові витрати, які підлягають відшкодуванню, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Як встановлено судом з матеріалів справи, позивачем за подання даного позову сплачено судовий збір в сумі 12405,00 грн. що підтверджується платіжним дорученням від 28 червня 2022 року № 1259.

Враховуючи задоволення позовних вимог, судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору в сумі 12405,00 грн. підлягають відшкодуванню.

Представником позивача також подано заяву про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу, у якій вона просила стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України код (), Державної податкової служби України () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРАТЕГ-АГРО» () витрати на професійну правничу допомогу в загальному розмірі 885 481,43 гривень.

Вказує, що пунктом 1.2. Договору про надання юридичних послуг та правничої допомоги від 01.06.2022 року закріплено розмір витрат на правничу допомогу, а саме:

Аналіз та вивчення документів, наданих клієнтом, вивчення законодавчої бази, що регулює спірні питання, а також підбір позитивної судової практики на користь клієнта з такого виду спорів - 30 000,00 (тридцять тисяч) гривень.

Складення тексту позовної заяви та формування додатків до позовної заяви (в тому числі виготовлення копій в кількості, необхідній для всіх сторін по справі), надання консультації з питань вірного та належного завірення копій документів, доданих до позовної заяви, а також щодо порядку підпису та подання самої позовної заяви до суду - 100 000,00 (сто тисяч) гривень.

Складення та подання до суду заяви про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу - 10 000,00 (десять тисяч) гривень.

Гонорар успіху - 2% від загальної суми податкових накладних, щодо яких судовим рішенням за вищезазначеним позовом буде ухвалено про скасування рішень про відмову у реєстрації та зобов`язано відповідача по справі провести їх реєстрацію (сума підлягає до сплати у разі набуття законної сили таким судовим рішенням).

05.08.2022 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Стратег-Агро» та адвокатом Чухраєвою Надією Сергіївною було підписано Акт приймання-передачі наданих послуг за Договором про надання юридичних послуг та правової допомоги б/н від 01.06.2022 року на суму 140 000 (сто сорок тисяч) гривень.

Окрім того, як зазначалось вище, Договором про надання юридичних послуг та правової допомоги б/н від 01.06.2022 року передбачено гонорар успіху - 2% від загальної суми податкових накладних, щодо яких судовим рішенням за вищезазначеним позовом буде ухвалено про скасування рішень про відмову у реєстрації та зобов`язано відповідача по справі провести їх реєстрацію (сума підлягає до сплати у разі набуття законної сили таким судовим рішенням).

Оскільки загальна сума податкових накладних, в реєстрації яких ГУ ДПС у Харківській області протиправно відмовлено складає 37 274 071,30 гривень, то гонорар адвоката складає 745 481,43 гривень.

Таким чином, загальна сума витрат Товариства з обмеженою відповідальністю «Стратег- Агро» на правничу допомогу, яка підлягає стягненню з Головного управління ДПС у Харківській області, становить 885 481,43 гривень та складається із:

30 000,00 гривень - аналіз та вивчення документів, наданих клієнтом, вивчення законодавчої бази, що регулює спірні питання, а також підбір позитивної судової практики на користь клієнта з такого виду спорів;

100 000,00 гривень - складення тексту позовної заяви та формування додатків до позовної заяви (в тому числі виготовлення копій в кількості, необхідній для всіх сторін по справі), надання консультації з питань вірного та належного завірення копій документів, доданих до позовної заяви, а також щодо порядку підпису та подання самої позовної заяви до суду;

10 000,00 гривень - складення та подання до суду заяви про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу;

745 481,43 гривень - гонорар успіху адвоката.

Згідно зі ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 5 ст. ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Аналіз наведених правових норм свідчить, що документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, відноситься до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Судом встановлено, що 01.06.2022 між ТОВ «Стратег-Агро» (клієнтом) та адвокатом Чухраєвою Надією Сергіївною укладено договір б/н про надання юридичних послуг та правової допомоги.

Відповідно до п. 2.1 вказаного договору за фактом надання послуг сторони щоквартально підписують акт наданий/послуг, який складається Виконавцем та у якому зазначаються всі надані за цей період послугу та їх вартість. Замовник зобов`язаний підписати такий акт протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту його отримання.

05.08.2022 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Стратег-Агро» та адвокатом Чухраєвою Надією Сергіївною було підписано Акт приймання-передачі наданих послуг за Договором про надання юридичних послуг та правової допомоги б/н від 01.06.2022 року на суму 140 000 (сто сорок тисяч) гривень.

Згідно вказаного акту надані наступні послуги:

- Аналіз та вивчення документів, наданих клієнтом, вивчення законодавчої бази, що регулює спірні питання, а також підбір позитивної судової практики на користь клієнта з такого виду спорів - 30 000,00 (тридцять тисяч) гривень.

- Складення тексту позовної заяви та формування додатків до позовної заяви (в тому числі виготовлення копій в кількості, необхідній для всіх сторін по справі), надання консультації з питань вірного та належного завірення копій документів, доданих до позовної заяви, а також щодо порядку підпису та подання самої позовної заяви до суду - 100 000,00 (сто тисяч) гривень.

- Складення та подання до суду заяви про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу - 10 000,00 (десять тисяч) гривень.

Згідно ч. 5 ст. 134 КАСУ для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Положення частин першої та другої статті 134 КАС України кореспондуються із європейськими стандартами, зокрема, пунктом 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам Щодо шляхів полегшення доступу до правосуддя № R (81) 7 передбачено, що за винятком особливих обставин, сторона, що виграла справу, повинна в принципі отримувати від сторони, що програла відшкодування зборів і витрат, включаючи гонорари адвокатів, які вона обґрунтовано понесла у зв`язку з розглядом.

Стаття 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI встановлює, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Суд наголошує, що не має право змінювати розмір гонорару і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Однак, з аналізу статті 134 КАС України, впливає, що крім того, що зазначена стаття забезпечує право особи на правову допомогу, з іншого боку, вона запобігає зловживанню правом на компенсацію витрат на правову допомогу в т.ч. неоднаковій судовій практиці, встановлюючи критерії співмірності, які визначені в частині 5 цієї статті. Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат обґрунтовано у кожному конкретному випадку за критеріями співмірності необхідних і достатніх витрат.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для відшкодування судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката на користь позивача в розмірі 40000,00 грн. (сорок тисяч гривень).

Стосовно гонорару успіху адвоката у розмірі 745 481,43 гривень., то суд зазначає про законодавчу відсутність, як у поняттях гонорар адвоката так і витрати на правничу допомогу такого виду гонорару як гонорар успіху, через що зазначена сума є безпідставною.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Державної податкової служби України про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2022 №3804628/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ - 30 335,98 грн.

Зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" від 10.01.2022 №10 на загальну суму 182 015,90 грн., у тому числі ПДВ 335,98 грн. - датою її подання.

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2022 №3804626/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ 31 125,98 грн.

Зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" від 11.01.2022 №13 на загальну суму 186 755,90 грн., у тому числі ПДВ 125,98 грн. - датою її подання.

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2022 №3804627/41306046 про відмову у реєстрації податкової накладної від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., в тому числі ПДВ - 170 833.25 грн.

Зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" від 13.01.2022 №20 на загальну суму 1 024 999,50 грн., у тому числі ПДВ 170 833,25 грн. - датою її подання.

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2022 №3804622/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ - 2 989 687,50 грн.

Зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" від 31.01.2022 №41 на загальну суму 17 938 125 грн., у тому числі ПДВ 2 989 687,50 грн. - датою її подання.

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.02.2022 №3810704/41306046 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ - 2 990 362,50 грн..

Зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" від 03.02.2022 №43 на загальну суму 17 942 175 грн., у тому числі ПДВ 2 990 362,50 грн. - датою її подання.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" (вул. Лесі Українки, буд. 13, Зміївський район, Харківська область, 63434, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057, ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 6202,50 грн. (шість тисяч двісті дві гривні 50 копійок).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" (вул. Лесі Українки, буд. 13, Зміївський район, Харківська область, 63434, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 6202,50 грн. (шість тисяч двісті дві гривні 50 копійок).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" (вул. Лесі Українки, буд. 13, Зміївський район, Харківська область, 63434, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, 46, м. Харків, 61057, ) витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20000,00 грн. (двадцять тисяч гривень).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРАТЕГ-АГРО" (вул. Лесі Українки, буд. 13, Зміївський район, Харківська область, 63434, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20000,00 грн. (двадцять тисяч гривень).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 14 вересня 2022 року.

Суддя Бадюков Ю.В.