Справа № 279/245/22
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2022-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 279/245/22

05 вересня 2022 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Гонтарук В. М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження по справі,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 червня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Крім того, апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження спірного рішення.

В обґрунтування підстав пропуску строку звернення до суду апелянт зазначає про те, що рішення в повному обсязі складене 29 червня 2022 року, отримане апелянтом 07 липня 2022 року, при цьому апеляційну скаргу позивачем направлено до суду 05 серпня 2022 року, тобто в межах тридцятиденного строку визначеного КАС України.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог ст.ст. 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав.

Главою 11, розділу 3 КАС України визначено особливості позовного провадження в окремих категоріях адміністративних справ.

Водночас, положеннями ст. 286 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаних справах.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що норми ст. 286 КАС України є спеціальними, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення. Іншого правила, ніж обчислення строку апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення, КАС України не містить.

Крім того, за приписами п. 4 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Як вбачається із матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято Коростенським міськрайонним судом Житомирської області 29 червня 2022 року та отримане позивачем 07 липня 2022 року, таким чином десятиденний строк звернення до суду з моменту отримання вказаного рішення закінчився 17 липня 2022 року, проте з апеляційною скаргою позивач звернувся до суду лише 08 серпня 2022 року.

В свою чергу, п.п. 6, 7 ч. 5 ст. 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи) добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує особу, яка бере участь у справі (учасника справи) діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання обов`язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Водночас, суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні жодні належні та допустимі докази щодо вчинення позивачем дій для оскарження судового рішення у строк, передбачений ст. 286 КАС України, що, на думку суду, вказує на неналежне використання наданих йому процесуальних прав.

При цьому, апелянтом не наводиться жодного обґрунтування щодо причин, які зумовили ту обставину, що апеляційну скаргу подано зі спливом десятиденного строку, з моменту отримання спірного рішення, визначеного ст. 286 КАС України, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості встановити поважність пропуску строку на подання апеляційної скарги.

Таким чином, в даному випадку, наведені скаржником обставини щодо поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, оскільки заявлене скаржником клопотання про поновлення строку не містить в собі жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували неможливість звернення з апеляційною скаргою, в межах строку, встановленого законом.

Суд звертає увагу на те, що підставою для поновлення пропущеного процесуального строку може бути лише наявність поважних причин пропуску такого строку.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

За змістом ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 286 КАС України і з матеріалів справи неможливо встановити поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 червня 2022 року відмовити.

2. Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 червня 2022 рок

3. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 червня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження по справі залишити без руху.

4. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

5. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

6. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Гонтарук В. М.