Справа № 640/1622/20
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції Чудак О.М.
Суддя-доповідач Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року Справа № 640/1622/20

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Губської Л.В., Карпушової О.В.,

за участю секретаря Кобзар Д.В.,

представника Позивача Александренка В.В.,

представника Відповідача Приймав А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 серпня 2021 року у справі

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу

Київської міської ради

(Київської міської державної адміністрації),

третя особа на стороні Позивача,

яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору:

ОСОБА_2

про визнання дій протиправними та скасування акта і наказу,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА) (далі - Відповідач), третя особа на стороні Позивача, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_2 , в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати акт Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролюю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на АДРЕСА_1 від 12.11.2019 № б/н;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 12.11.2019 № 259 про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 28.02.2017 № КВ 39 та про готовність до експлуатації об`єкта від 02.03.2018 № КВ 10.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.08.2021 позов задоволено частково: визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 12.11.2019 № 259 про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 28.02.2017 № КВ 39 та про готовність до експлуатації об`єкта від 02.03.2018 № КВ 10.

У задоволенні позову в іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Ухвалюючи таке рішення, суд виходив з того, що спірний наказ прийнятий Відповідачем на підставі результатів перевірки, яка проведена з порушеннями законодавства, а саме без дотримання строку проведення відповідної перевірки та поза межами предмета перевірки.

При цьому, суд зазначає, що строк проведення перевірки Відповідачем не було продовжено безпосередньо під час її здійснення, а переривання такого строку і його продовження після завершення перевірки законодавством не передбачено.

Крім того, суд вказав, що предметом перевірки мало бути питання щодо виконання Позивачем припису від 22.02.2017, виданого за результатами попереднього заходу контролю, однак висновки контролюючого органу стосуються іншого питання - щодо достовірності даних, наведених Позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт та в декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Приходячи до висновку про протиправність оскаржуваного Позивачем наказу внаслідок його прийняття за результатами незаконної перевірки, суд також зазначив, що на спірну квартиру Позивачем вже було зареєстровано право власності, після чого спірна декларація про готовність такого об`єкту до експлуатації вичерпала свою дію фактом виконання.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про відмову в задоволенні позову повністю, зазначаючи, що під час першої перевірки Позивача ще у 2017 році було встановлено, що він здійснив самовільну за відсутності відповідних дозвільних документів реконструкцію дворівневої квартири без введення об`єкта до експлуатації, у зв`язку з чим контролюючим органом було видано відповідний припис про усунення порушень законодавства та накладено на Позивача штраф.

Разом з тим, Апелянт вказує, що під час проведення повторної перевірки з приводу виконання Позивачем зазначеного припису було встановлено, що фактично він збільшив конфігурацію та геометричні розміри об`єкта з 192,2 м.кв. до 255,6 м.кв. та зазначив недостовірні відомості в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації.

На переконання Апелянта такий об`єкт не було введено в експлуатацію у порядку, визначеному законодавством, і фактично він є самочинним будівництвом у розумінні законодавства.

Водночас, Апелянт зазначає, що до проведення такої перевірки він не мав можливості з`ясувати відповідні обставини, оскільки реєстрація вказаних декларацій не передбачає здійснення перевірки відомостей, зазначених особою, яка її подає.

Також, Апелянт вказує, що відповідна перевірка була ним проведена у межах законодавчо визначених строків та зазначає, що законодавець передбачає можливість продовження таких строків і не обмежує період, у рамках якого це можливо.

З цих та інших підстав Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято за неповно та неправильно встановлених обставин справи і з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.12.2021 та від 04.02.2022 було відкрито провадження за апеляційною скаргою позивача на рішення суду першої інстанції в цій справі та призначено справу до судового розгляду.

Позивачем і третьою особою подано відзиви на апеляційну скаргу, в якому вони просять залишити скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів Апелянта та правильності висновків суду першої інстанції.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.06.2022 витребувано додаткові докази у справі.

29.06.2022 від Відповідача надійшли додаткові докази у справі.

06.07.2022 від Позивача надійшли додаткові письмові пояснення у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як установлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Позивач є власником квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 157.2 кв.м, на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: КВ10 від 02.03.2018.

Право власності зареєстровано рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 40561979 від 10.04.2018, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10.04.2018, індексний номер 120166107 та отриманою на запит суду №640/1622/20 від 22.03.2021 Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №252203056 від 12.04.2021.

Власником квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 98.4 кв.м, на підставі договору купівлі-продажу квартири від 25.09.2018, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., що зареєстрований в реєстрі за № 2318 є ОСОБА_2 (третя особа у справі).

Право власності зареєстровано рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 43182065 від 25.09.2018.

До відчуження третій особі відповідної квартири, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу КМР (КМДА) замовнику будівництва - Позивачу зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкт «Реконструкція дворівневої квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 98.4 кв.м, з розділенням на дві квартири та влаштуванням антресолі» 28.02.2017 за №КВ 39, а згодом, а саме 02.03.2018 і декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 10.

На підставі вказаної декларації про готовність до експлуатації об`єкта № КВ 10, 03.04.2018 зареєстровано право власності за Позивачем на відповідні квартири.

Наказом Відповідача від 12.11.2019 № 259 скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція дворівневої квартири АДРЕСА_3 , з розділенням на дві квартири та влаштуванням антресолі» від 28.02.2017 № КВ 39 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція дворівневої квартири АДРЕСА_2 , з розділенням на дві квартири та влаштуванням антресолі» від 02.03.2018 №КВ 10.

Зазначений наказ прийнято, серед іншого, на підставі акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 12.11.2019 б/н.

У розділі ІІ «Строк проведення заходу державного нагляду (контролю)» акту від 12.11.2019 вказано початок заходу: 17.07.2018, завершення заходу: 30.07.2018; початок заходу: 11.11.2019 завершення заходу: 12.11.2019. Акт містить відмітку про відмову від підписання і ознайомлення з актом.

З акту також вбачається, що перевірку проведено на виконання наказу від 17.10.2016 №60 та посвідчення (направлення) від 17.07.2018 № б/н.

У цьому направленні зазначено, що перевірку проведено на підставі результатів перевірки виконання Позивачем вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.02.2017 та звернення гр. ОСОБА_3 , листом від Адміністрації Президента України від 12.06.2018 № 22/015782-26ПК.

У листопаді 2019 року на підставі службової записки та резолюції директора Департаменту перевірку продовжено на два робочі дні: з 11.11.2019 по 12.11.2019 та видано направлення для проведення позапланового заходу від 11.11.2019 №б/н. Строк дії направлення з 11.11.2019 до 12.11.2019.

Відповідач звернувся з листом від 25.07.2018 №073-7026 до КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо надання копій матеріалів інвентаризаційної справи, технічного паспорту на горище над квартирою №97 та з листом від 20.12.2018 №073-12220 до Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва та КП «ЖЕК «Татарка» щодо надання проектної документації на реконструкцію даху в будинку на Лук`янівській, 63, кв. 97 у Шевченківському районі м. Києва .

За результатом позапланового заходу державного нагляду (контролю) Відповідачем видано Позивачу припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 12.11.2019, який також містить відмітку про відмову в його отриманні.

У приписі Відповідач вимагав у термін до 12.12.2019 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил у встановленому законодавством порядку.

Позивач, вважаючи протиправним вищезазначений акт від 12.11.2019 № б/н та наказ від 12.11.2019 № 259, а свої права порушеними, звернувся до суду з цим позовом.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Положенням про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженим розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 978 (далі - Положення № 978), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 553).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону № 3038-VI у редакції на час виникнення спірних правовідносин, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Пунктом сьомим цієї ж статті передбачено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт; отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації, несе замовник будівництва (особа, яка подає декларацію).

В свою чергу, орган архітектурно-будівельного контролю може скористатися наданим йому правом відмови у реєстрації декларації або повернення поданої декларації з підстав, визначених статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у тому числі, у зв`язку з поданням недостовірної інформації у такій декларації.

Відповідно до статті 39 Закону № 3038-VI, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката (ч. 5 ст. 39 Закону № 3038-VI).

Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього (ч. 9 ст. 39 Закону).

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (ч. 10 ст. 39 Закону № 3038-VI).

Відповідно до частини першої ст. 39-1 Закону № 3038-VI, у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За правилами статті 26 цього Закону завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Згідно з частиною другою статті 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктами 1, 2, 3, 4, 7 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI визначають, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 1 Положення № 978 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді. Департамент, у межах, делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України (далі Держархбудінспекція).

Департамент у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та Держархбудінспекції, рішеннями Київської міської ради, розпорядженнями Київського міського голови та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також цим Положенням (п. 2 Положення № 978).

Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пунктів 16 та 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис).

При цьому, у відповідності до п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Обставини справи, установлені судом апеляційної інстанції.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги та усуваючи неповноту з`ясування обставин цієї справи судом першої інстанції, колегія суддів установила, що 21.11.2003 Позивачем було придбано квартиру загальною площею 192,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 /т.1 а.с.32/.

На адресу Відповідача листом № 40-702-(90-0)/15 надійшло звернення ОСОБА_3 від 03.01.2017.

22.02.2017 Відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому установлено здійснення Позивачем самовільної без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, реконструкції квартир, а саме розділення квартири № 97 на дві окремі квартири з влаштуванням антресолі та їх експлуатацію без прийняття об`єкта в експлуатацію /т.1 а.с.12-13/.

У цей же день, 22.02.2017, Відповідачем складено припис, яким Позивача зобов`язано усунути виявлені порушення у строк до 07.04.2017 /т.1 а.с.14/.

Також, 22.02.2017 Відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення /т. 1 а.с. 15-16/.

28.02.2017 Відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення, якою на Позивача накладено штраф у розмірі 6800,00 грн /т.1 а.с.17-18/.

Зазначений штраф сплачено Позивачем у добровільному порядку /т.1 а.с.19/.

Далі, Позивач подав декларацію про початок виконання будівельних робіт, в якій вказав площу квартир 98,4 кв.м та 157,2 кв.м /т.1 а.с.20-21/.

03.04.2018 Позивач зареєстрував право власності на квартиру АДРЕСА_4 /т.1 а.с.22/.

03.04.2018 гр. ОСОБА_3 звернувся із заявою від 28.02.2018 до Президента України щодо порушень з боку його сусіда ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 /т.1 а.с.23-28/.

Листом від 12.06.2018 зазначена заява ОСОБА_3 направлена Адміністрацією Президента України до Відповідача з вимогою розглянути відповідне звернення /т.1 а.с.29/.

Також, заява вказаної особи з вимогою проведення перевірки була направлена Відповідачу листом Генеральної прокуратури України від 24.04.2018.

17.07.2018 Відповідачем видано направлення для проведення перевірки щодо виконання Позивачем припису, у зв`язку з чим Позивачу направлено відповідне повідомлення /т.1 а.с.30-31/.

25.09.2018 на підставі договору купівлі-продажу за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_5 /т.2 а.с.5/.

11.11.2019 заступник Директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу КМР (КМДА) звернувся до Директора вказаного Департаменту щодо продовження на 2 дні строку проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_2 /т.1 а.с.166/.

11.11.2019 Відповідачем складено направлення для проведення перевірки Позивача щодо виконання ним припису /т.1 а.с.102/

12.11.2019 Відповідачем складено акт, яким установлено, що Позивачем наведено недостовірні дані в деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 28.02.2017 та про готовність до експлуатації об`єкта від 02.03.2018 в частині щодо техніко-економічних показників, а саме щодо площі квартири, яку збільшено з 192,2 кв.м до 255,6 кв.м зі зміною зовнішньої конфігурації /т.1 а.с.69-92/.

У цей же день, 12.11.2019, Відповідачем винесено припис, яким Позивача зобов`язано усунути виявлені порушення /т.1 а.с.93-94/.

Разом з тим, Позивач неодноразово викликався Відповідачем для надання пояснень та відповідних документів, але такі вимоги не виконав та своїм правом не скористався.

25.11.2019 Відповідач звернувся до Шевченківського управління поліції ГУ НП у м. Києві з проханням посприяти у притягненні Позивача до відповідальності, запросити його до Шевченківського управління поліції ГУ НП у м. Києві для надання необхідних документів у присутності посадової особи Відповідача /т.1 а.с.200-201/.

На підставі результатів перевірки Відповідачем винесено наказ від 12.11.2019 про скасування Позивачу реєстрації декларацій початок виконання будівельних робіт від 28.02.2017 та про готовність до експлуатації об`єкта від 02.03.2018 /т.1 а.с.96/.

Висновки суду апеляційної інстанції.

1. Отже, Позивачем за результатами реконструкції квартири АДРЕСА_2 збільшено її геометричні розміри, зокрема збільшено площу з 192,2 кв.м до 255,6 кв.м, та змінено конфігурацію приміщення за відсутності відповідних дозвільних документів, у тому числі, без отримання вихідних даних на проектування, за відсутності містобудівних умов та обмежень, і в наступному вказано відповідні недостовірні дані в деклараціях про початок виконання будівельних робіт від 28.02.2017 та про готовність об`єкта до експлуатації від 02.03.2018, чим порушено ч. 2 ст. 26, ч. 8 ст. 36 та ч. 10 ст. 39 Закону № 3038-VI.

2. При цьому, ані на багаточисельні вимоги Відповідача, ані до суду першої інстанції та/або під час апеляційного провадження Позивачем не було надано жодних документів, які б спростовували факт вчинення ним порушення вищевказаних норм законодавства у сфері містобудівної діяльності.

3. Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що згідно з приписами законодавства, зокрема ст. 35-39 Закону № 3038-VI, при здійсненні реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до об`єкта експлуатації орган архбудконтролю наділений виключно декларативним повноваженням щодо внесення до реєстру відповідних відомостей на підставі документів, поданих заявником, та не має жодної іншої альтернативної функції, зокрема щодо проведення перевірки достовірності інформації, вказаної замовником будівництва (у цьому випадку - Позивачем) у таких деклараціях.

4. Водночас, частиною десятою статті 35 та частиною десятою статті 39 Закону № 3038-VI прямо передбачено, що саме замовник несе відповідальність за достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації та в повідомленні про початок виконання підготовчих робіт.

5. Втім, як вбачається з матеріалів справи, Позивач звертаючись до Відповідача з приводу реєстрації спірних декларацій зазначив завідомо недостовірні відомості щодо правовмірності зміни геометричних розмірів та зовнішньої конфігурації квартири, зокрема площі 255,6 кв.м (хоча така площа мала становити лише 192,2 кв.м і дозвіл на її збільшення Позивачу не надавався, відсутності містобудівні умови та обмеження не затверджувалися) та антресолі (також за відсутності дозвільних документів).

6. У контексті аналізу наведених спірних правовідносин колегія суддів відзначає, що до моменту надходження у липні 2018 року вищевказаних звернень гр. ОСОБА_3 , Адміністрації Президента України і Генеральної прокуратури України з вимогою про проведення перевірки об`єкта будівництва Позивача у Відповідача не було правових підстав для проведення перевірки достовірності відомостей, указаних ОСОБА_1 у спірних деклараціях.

7. Водночас, виходячи із завдань архітектурно-будівельного контролю, регламентованих ст. 41 Закону № 3038-VI, та наданих Відповідачу повноважень він був зобов`язаний перевірити вищевказані обставини за зверненнями ОСОБА_3 , Адміністрації Президента України і Генеральної прокуратури України та вжити відповідні заходи реагування.

8. Тож, у цьому випадку дії Відповідача щодо проведення перевірки відомостей, зазначених Позивачем у раніше зареєстрованих деклараціях, відповідають вимогам чинного законодавства.

9. Доводи Позивача про те, що Відповідач при проведенні спірної перевірки вийшов за межі питань, з яких вона була призначена, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки така перевірка призначалася з приводу виконання припису від 22.02.2017, виданого за результатами попереднього заходу контролю, який безпосередньо стосувався здійснення ОСОБА_1 будівельних робіт за відсутності відповідних дозвільних документів.

Тобто, предмет перевірки охоплюється питаннями, які фактично були з`ясовані Відповідачем під час її проведення.

10. Тому, висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 14.05.2019 у справі № 826/2598/18, щодо протиправності дій органу архбудконтролю в разі проведення перевірки з інших питань, ніж ті, з яких вона була призначена, на які послався суд першої інстанції та представник Позивача, не підлягають застосуванню при вирішенні цієї справи.

11. З приводу доводів Позивача про те, що Відповідач порушив строки проведення перевірки, колегія суддів зазначає, що в липні 2018 року, перевірка, розпочата на підставі направлення від 17.07.2018, не була завершена через ненадання Позивачем документів, які у нього витребовувались та/або будь-яких пояснень, акт не складався, строк проведення перевірки 10-денного терміну не перевищував, а в наступному строк її проведення було продовжено на 2 дні в порядку, передбаченому чинним законодавством.

У контексті аналізу цього питання судова колегія ще раз відзначає, що Позивач не скористався своїм правом на надання пояснень щодо виявлених Відповідачем порушень та/або доказів, які б їх спростовували, і саме ці обставини унеможливили своєчасне повне та об`єктивне встановлення Відповідачем обставин щодо проведених Позивачем будівельних робіт і завершення відповідної перевірки в липні 2018 року.

Водночас, реалізація особою наданих їй прав залежить до її власного волевиявлення.

11. Тож, аналізуючи доводи Позивача щодо допущених, на його думку, Відповідачем процедурних порушень, апеляційний суд зазначає, що саме по собі порушення процедури прийняття рішення (постанови) не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття рішення необхідно розуміти не як вимоги до самого рішення, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття рішення, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект рішення робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність рішення, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правомірність такого рішення.

Наведені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18 та відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України є обов`язковими для врахування колегією суддів при розгляді цієї справи,

Крім того, аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості (рішення від 24.03.1988 по справі «Олссон проти Швеції» (Olsson v. Sweden).

12. Також, перевіряючи доводи обох сторін, колегія суддів враховує, що згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю

Разом з тим, проведення реконструкції житлових приміщень у багатоповерховому будинку зі зміною геометричних розмірів без дотримання вимог містобудівельного законодавства створює загрозу для життя, здоров`я та безпеки його мешканців.

Тож, порушення, виявлені Відповідачем щодо проведеної Позивачем реконструкції квартири є протиправними і задля реалізації вищевказаної норми прямої дії Основного Закону вимагають вжиття заходів реагування, які обґрунтовано та виважено були застосовані контролюючим органом.

З огляду на викладене та враховуючи обставини цієї справи, колегія суддів вважає, що при вирішенні цього спору не підлягають застосуванню висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 19.09.2018 у справі № 804/1510/16, від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 23.07.2019 у справі № 826/5607/17, від 01.10.2019 у справі №826/9967/18, про те, що з моменту реєстрації права власності на об`єкт декларація про готовність об`єкта до експлуатації вичерпує свою дію, на які посилався представник Позивача та які були застосовані судом першої інстанції.

При цьому, колегія суддів відзначає, що обставини, які були предметом перевірки судів у вищевказаних справах, та обставини в цій справі є різними: правовідносини з приводу порушення вимог містобудівного законодавства виникли між ОСОБА_1 та Відповідачем ще до реєстрації спірних декларацій (22.02.2017 - первісна перевірка; 28.02.2017 та 25.09.2018 - реєстрація декларацій) у зв`язку з проведенням Позивачем будівельних робіт за відсутності відповідної дозвільної документації та самовільною зміною геометричних розмірів об`єкта будівництва та його конфігурації, наслідком чого є створення небезпеки для життя і здоров`я людей, які проживають у відповідному багатоповерховому будинку.

Крім того, як вже було встановлено вище, відповідна перевірка була розпочата та проводилася Відповідачем до реєстрації Позивачем права власності на спірну квартиру (03.04.2018) (зокрема, на дві квартири, на які вона була розподілена) і, тим більше, до відчуження прав на неї третій особі - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Тож, враховуючи викладене, при виборі і застосуванні до спірних правовідносин норм права у сфері містобудівної діяльності колегія суддів, відповідно до ст. 242 КАС України, приймає до уваги висновки Верховного Суду, викладені у вищезазначених постановах, але з огляду на обставини цієї справи, які не є тотожними обставинам у справах, що розглядалися судом касаційної інстанції, апеляційний суд вважає за можливе відступити від відповідних висновків Верховного Суду.

13. Аналізуючи всі доводи учасників справи, судова колегія також враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

14. Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку щодо правомірності наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 12.11.2019 № 259 про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт від 28.02.2017 № КВ 39 та про готовність до експлуатації об`єкта від 02.03.2018 № КВ 10.

15. Також, колегія суддів зауважує, що Позивачем, окрім означеного наказу, оскаржується акт перевірки, що є джерелом доказів, а не рішенням суб`єкта владних повноважень, містить лише відповідну інформацію, але сам по собі не створює для Позивача додаткових зобов`язань, тож у будь-якому випадку не може бути скасований судом.

16. Отже, судом першої інстанції було неповно та неправильно встановлено обставини справи та порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому.

17. Відповідно до ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування.

18. Таким чином, апеляційна скарга Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підлягає задоволенню, рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 серпня 2021 року - скасуванню, а в задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

19. Розподіл судових витрат.

З огляду на результат розгляду цієї справи, судові витрати, понесені Позивачем, відповідно до ст. 139 КАС України, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 серпня 2021 року - скасувати та ухвалити постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 до Департамента з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), третя особа на стороні Позивача, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування акта і наказу - відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлено 14 вересня 2022 р.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: Л.В. Губська

О.В. Карпушова