Справа № 320/13642/21
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2022-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 серпня 2022 року № 320/13642/21

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження заяву про зміну позовних вимог у межах адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області про визнання протиправними дій, бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області, у якому просить суд:

- визнати протиправними дії та бездіяльність Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області щодо не розгляду клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою;

- зобов`язати Димерську селищну раду Вишгородського району Київської області розглянути повторно подане клопотання та прийняти рішення щодо надання дозволу на розроблення проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 , біля сформованої ділянки під номером АДРЕСА_2 , та знаходиться у розпорядженні Димерської селищної ради Київської області, згідно з наявною публічною офіційною інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у червні 2021 року позивач звернувся до Димерської селищної ради Київської області з клопотанням про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 , біля сформованої ділянки під номером АДРЕСА_2 . Однак, відповідач не здійснив належного розгляду клопотання позивача та не прийняв відповідного рішення, що свідчить про протиправність дій та бездіяльність відповідача.

Ухвалою суду від 11.11.2021 відкрито спрощене позовне провадження без проведення судового засідання.

Відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву в якому останній просив відмовити в задоволенні позовної заяви.

Також, 30.12.2021, від позивача надійшла заява про зміну позовних вимог, у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення №712-12-2-VІІІ від 12.11.2021 "Про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 » Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області щодо надання дозволу на розроблення проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована на АДРЕСА_1 , біля сформованої ділянки під номером АДРЕСА_2 , яка знаходиться у розпорядженні Димерської селищної ради Київської області, згідно з наявною публічною офіційною інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку;

- зобов`язати Димерську селищну раду Вишгородського району Київської області розглянути повторно подане клопотання та прийняти рішення щодо надання дозволу на розроблення проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована по АДРЕСА_1 , біля сформованої ділянки під номером АДРЕСА_2 .

В обґрунтування своєї заяви представник позивача зазначає, що 14.12.2021 він отримав рішення №712-12-2-VІІІ від 12.11.2021 "Про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 », а тому виникла необхідність змінити предмет позову у цій справі.

Вирішуючи питання щодо можливості прийняття заяви представника позивача про зміну предмету позову, суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У контексті зазначеної норми, предметом позову слід вважати ту його частину, яка характеризує матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення, тобто спосіб судового захисту (ч. 1-3 ст. 5 КАС України). Вона опосередковується спірними правовідносинами - правом і обов`язком позивача і відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Ними будуть: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про їх наявність чи відсутність.

З аналізу положень ч. 1 ст. 47 КАС України суд доходить висновку, що зміна може стосуватися лише предмета або підстави позову. При цьому зміна позивачем одночасно як предмета, так і підстави позову є недопустимою з огляду на те, що така зміна фактично свідчить про появу нового позову, а не про зміну того, що вже перебуває на розгляді у суді.

Обґрунтовуючи подану заяву про зміну позовних вимог представник позивача зазначає, що Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області прийняло рішення від 12.11.2021 за №712-12-2-VІІІ (після подання позовної заяви та відкриття провадження у справі), яким відмовило позивачу у наданні дозволу на розробку документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність. Тому, на думку представника позивача, оскільки відповідачем прийнято відповідне рішення про відмову у наданні дозволу за відсутності передбачених законом підстав для цього, належним способом захисту прав буде саме скасування такого рішення.

Втім, суд зауважує, що заява представника позивача за своєю суттю є одночасно заявою про зміну предмету та підстав позову. Зазначений висновок ґрунтується на тому, що новий предмет позову обумовлений новими фактами та обставинами, які виникли після подачі первинної позовної заяви у жовтні 2021 року.

Так, в первинній редакції позовних вимог предмет позову стосувався визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не прийняття по суті рішення за результатами розгляду клопотання позивача, як наслідок, зобов`язання відповідача повторно розглянути клопотання.

Проте, як видно з матеріалів справи, Димерська селищна рада Вишгородського району розглянула клопотання позивача та прийняла рішення від 12.11.2021 за №712-12-2-VІІІ про відмову у наданні відповідного дозволу. Отже, нові (змінені) позовні вимоги стосуються фактів та обставин, які на момент подачі первинного позову не існували, а тому не могли слугувати підставою для звернення до суду позивача з цим позовом.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що подана представником позивача заява про зміну позовних вимог є заявою, якою одночасно змінюється як підстава, так і предмет позову, що в силу приписів ч. 1 ст. 47 КАС України не допускається та свідчить про виникнення нового позову, який має свій індивідуальний предмет та підстави, які є відмінними від предмета та підстав, визначених позивачкою при зверненні до суду з первинним позовом.

Крім того, суд зазначає, що нормою ч. 1 ст. 47 КАС України надано позивачу право, у тому числі, змінити предмет позову, шляхом подання письмової заяви на визначеній у процесуальному законі стадії судового процесу. При цьому суд зазначає, що частиною 1 ст. 47 КАС України врегульовано строк подання заяви про зміну предмету позову у разі розгляду справи в порядку загального позовного провадження - до закінчення підготовчого засідання та при розгляді справи у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження - не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання.

Однак, відповідно до ухвали від 11.11.2021 постановленої у справі, ця справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, тобто без проведення судового засідання. У такому випадку, норми ч. 1 ст. 47 КАС України не врегульовують строків подання позивачем заяви про зміну предмету позову. Відповідно до ч. 6 ст. 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).

Тому, суд доходить висновку про наявність підстав для застосування за аналогією норми процесуального закону, що регулює строк подання заяви про зміну предмету позову при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання - за п`ять днів до першого судового засідання (тобто за п`ять днів до початку розгляду справи по суті).

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Приписами статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.

Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчиняться протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд зазначає, що позивач звернувся до суду 26.10.2021, що підтверджується відтиском печатки про одержання позовної заяви Київським окружним адміністративним судом (вх. № 13984/21).

Ухвалою від 11.11.2021 відкрито провадження у справі та відповідно до ст. 262 КАС України вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відтак, стадія розгляду справи по суті розпочинається 12.12.2021. Тому, строк протягом якого представник позивача міг реалізувати процесуальне право на змін позовних вимог обмежується календарною датою 12.12.2021, яка є моментом початку стадії розгляду справи по суті.

Натомість, як встановлено судом, заява представника позивача про зміну позовних вимог у цій справі подана 30.12.2021, тобто вже на стадії розгляду справи по суті, що із урахуванням норм ст. 47 КАС України, виключає підстави її прийняття до розгляду.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити, що позивач не позбавлений права звернутися до суду з окремим позовом щодо нового предмета спору у загальному порядку.

Керуючись ст. 12, 47, 248, 262, 256, 295 КАС України, суд

у х в а л и в:

Заяву представника позивача про зміну позовних вимог в адміністративній справі №320/13642/21 за позовом ОСОБА_1 до Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області про визнання протиправними дій, бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Лиска І.Г.