Справа № 160/1822/22
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2022 року Справа № 160/1822/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Державної екологічної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» з позовом до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Державної екологічної інспекції України, в якому просить суд:
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що не погоджується з пунктами 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 припису від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, оскільки вважає, що відповідачем при проведені позапланового заходу державного нагляду (контролю) було порушено порядок проведення перевірки, а також не встановлені та не доведені порушення природоохоронного законодавства за вказаними пунктами припису.
На думку позивача, оскаржуваний припис є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки вимоги припису не направлені на усунення порушень вимог природоохоронного законодавства в сфері поводження з відходами; акт перевірки не містить порушень норм права, які б свідчили про невжиття позивачем заходів на зменшення обсягів утворення відходів, порушення порядку їх зберігання або видалення.
Ухвалою суду від 31.01.2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Заперечуючи проти позову, відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.
Відповідач вважає, що порушення, виявлені за результатами здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) відносно КП «Кривбасводоканал» та зафіксовані в акті, є об`єктивними, а приписи щодо їх усунення, є правомірними.
Крім того, відповідач звертає увагу, що пункти припису не носять декларативний характер, а видані з огляду на порушення, викладені у акті.
Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Позивачем надано до суду відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи.
Позивач наголошує на тому, що при проведенні перевірки не встановлені та не доведені порушення природоохоронного законодавства, що наведені у приписі.
На думку позивача припис є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки вимоги припису не направлені на усунення порушень вимог природоохоронного законодавства в сфері поводження з відходами; акт перевірки не містить порушень норм права, які б свідчили про невжиття позивачем заходів на зменшення обсягів утворення відходів, порушення порядку їх зберігання або видалення.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Основним видом економічної діяльності підприємства є: 36.00 збір, очищення та постачання води.
За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів було складено акт від 22.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021.
В ході проведення позапланового заходу були виявлені наступні порушення законодавства:
1) п. 3 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України і умов скидання стічних вод у водні об`єкти та невиконання умов дозволу № 4/ДП/49д-20 на спецводокористування за результатами виробничого контролю підприємства на випуску № 1 зворотної води в р. Кам`янка зафіксовані одноразово перевищення граничнодопустимих концентрацій (згідно дозволу №4/ДП/49д-20 на спец водокористування) забруднюючих речовин за 2-3 кв. 2021 року по завислим речовинам та аналізу загальному;
2) п.3 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України і умов скидання стічних вод у водні об`єкти та невиконання умов дозволу № 4/ДП/49д-20 на спецводокористування результати інструментального інспекційного контролю свідчать, що на випуску № 1 у р. Кам`янку, скид біологічно очищених комунальних стічних вод (міські стічні води) Центральна станція аерації у р. Кам`янку в межах села Златоустівка Криворізького району перевищується норматив граничнодопустимих концентрацій забруднюючих речовин по завислим речовинам в 1,2 р., хлоридах в 1,1 р., БСК-5 в 1,3 раз (протокол № 19-21-3 вимірювань показників складу та властивостей вод); на випуску № 6 у Південне водосховище, скид очищених виробничих вод після промивання фільтрів і ємнісних споруд Радушанського водопровідного комплексу в Південне водосховище у межах м. Кривий Ріг Довгинцівського району Дніпропетровської області перевищується норматив граничнодопустимих концентрацій забруднюючих речовин по хлоридах (протокол №16-21-3 вимірювань показників складу та властивостей вод). 19.11.2021 року повторно відібрані проби зворотних вод випуск № 1 у р. Кам`янку (акт відбору проб № 52-21-2) випуск № 5 в Карачунівське водосховище (акт відбору проб № 54-21-2), випуск № 6 в Південне водосховище (акт відбору проб № 50-21-2). Результати інспекційного контролю будуть надані додатково;
3) п.3 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України і умов скидання стічних вод у водні об`єкти та невиконання умов дозволу № 4/ДП/49д-20 на спецводокористування підприємством не в повному обсязі вживаються заходи щодо запобігання скиду зворотних вод в р. Кам`янку, Південне водосховище з перевищенням нормативів граничнодопустимих концентрацій (згідно дозволу № 4/ДП/49д-20 на спецводокористування) забруднюючих речовин;
4) ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», статтей 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», дозволу на спеціальне водокористування № 4/ДП/49д-20 від 13.01.2020 року під час проведення перевірки КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» надано на розгляд дозвіл на спеціальне водокористування № 4/ДП/49д-20 від 13.01.2020 року (строком дії до 13.01.2023 року). Згідно наданого дозволу передбачено виконання підприємством природоохоронних заходів в період 2019-2024 р.р., а саме: придбання турбокомпресорів для Інгулецікої та Південної станції аерації, заміна ділянок водопровідної мережі загальною довжиною 15 м, заміна ділянок мережі водовідведення загальною довжиною 4,5 м, впровадження системи КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» на момент перевірки не надано на розгляд підтверджуючі документи щодо виконання вищезазначених заходів;
5) ст. 44 Водного кодексу України при обстеженні території підприємства встановлено порушення правил експлуатації водогосподарських споруд, а саме: місце випуску зворотних вод від Центральної станції аерації знаходиться в незадовільному стані, канал замулений та засмічений залишками гілок та рослинності;
6) ст. ст. 44, 70 Водного кодексу України територія Карачунівського водопровідного комплексу (насосна станція № 2) обладнана твердим покриттям, але зливова поверхня не спланована, лотки, в які відводяться зливові (стічні) води відсутні, відведення зливових вод відбувається по рельєфу місцевості;
7) п. 6 ст. 44, п. 6 ч. 2, ч. 3 ст .89 Водного кодексу України, п. «а» п. 4.6 умов дозволу на спеціальне водокористування № 4/ДП/49д-20 від 13.01.2020 року та п. 20 припису від 27.05.2021 року № 165/4.3 (Ц)-7/21 - КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» порушується охоронний режим зони санітарної охорони, водоохоронної зони та прибережної захсиної смуги Карачунівського водосховища на території КарачунівськогоВК розташована вбиральня з вигрібною ямою (позаду НС № 3);
8) ст. 89 Водного кодексу України в зоні санітарної охоронної зони Південного водосховища встановлено випалювання сухої рослинності та її залишків;
9) ст. 89 Водного кодексу України КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» на підставі договорів із суб`єктами господарювання з підземного видобутку залізної руди (АТ «Кривбасзалізрудком», ПрАТ «Суха Балка», ПрАТ «ЦГЗК», ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг») здійснює надання послуг з відкачки шахтних вод з використанням трубопроводів та насосних станцій. Результати надання цієї послуги не відображаються при складанні державної статистичної звітності (відповідно до наказу Мінприроди від 16.03.2015 року № 78 «Про затвердження порядку ведення державного обліку водокористування») в частині напрямків поводження з шахтними водами. Згідно умов надання послуги КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» зобов`язаний обслуговувати шламонакопичувальні та трубопроводи, що подають шахтну воду до насосних станцій. Фактично, встановлено, що підприємство не здійснює обслуговування відстійників, чистка з подальшою утилізацією шламів не забезпечується, що призводить до порушення експлуатаційних параметрів відстійників, зокрема, в частині забезпечення показників ефективності процесу освітлення шахтної води.
Позивачем, додано до акту перевірки від 22.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021 заперечення, про що зроблено відповідний запис в акті.
В приписі від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021 позивачу приписано:
1) забезпечити вжиття заходів щодо запобігання скиду зворотних вод в р. Кам`янку, південне водосховище з перевищенням нормативів граничнодопустимих концентрацій забруднюючих речовин термін виконання 30.11.2021 року;
2) забезпечити дотримання умов скидання стічних вод у водні об`єкти - термін виконання 30.11.2021 року;
3) забезпечити дотримання умов передбачених дозволом на спецводокористування - термін виконання 30.11.2021 року;
4) надати на розгляд до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу підтверджуючі документи щодо виконання природоохоронних заходів в період 2019-2024 років, передбачені Дозволом на спеціальне використання № 4/ДП/49д-20 від 13.01.2020 року (строком до 13.01.2023 року) - термін виконання 10.12.2021 року;
5) очистити місце випуску зворотних вод Центральної станції аерації від залишків гілок та рослинності - термін виконання 10.12.2021 року;
6) спланувати зливову поверхню, влаштувати збирання зливових вод. Забезпечити збирання та відведення зливових стоків з території підприємства в повному обсязі у відповідності до вимог законодавства - термін виконання 31.05.2022 року;
7) забезпечити дотримання природоохоронного режиму (зони санітарної охорони, водоохоронної зони та прибережної захисної смуги) Карачунівського водосховища на території Карачунівського ВК вбиральню з вигрібною ямою (позаду НС №3) винести за межі прибережної захисної смуги - термін виконання 30.11.2021 року;
8) не допускати випалювання сухої рослинності та її залишків в зоні санітарної охорони Південного водосховища - термін виконання 30.11.2021 року;
9) забезпечити повноту та достовірність інформації в процесі збирання та обробки даних для складання державної статистичної звітності (відповідно до наказу Мінприроди від 16.03.2015 року №78 «Про затвердження Порядку ведення державного обліку водокористування») в частині продовження напрямків з шахтними водами - термін виконання 31.12.2021 року;
10) здійснювати належну експлуатацію та обслуговування відстійників шахтних вод та трубопроводів:- забезпечити чистку відстійників з подальшою утилізацією шламів;- забезпечити ефективну роботу відстійників щодо освітлення та зменшення концентрації забруднюючих речовин в шахтній воді - термін виконання 31.12.2021 року.
Позивач, вважаючи пункти 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 припису органу державного нагляду (контролю), протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" №877-V від 05.04.2007р. (далі - Закон №877-V) визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки і відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Згідно зі статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Статтею 6 Закону №877-V передбачено, що однією з підстав для здійснення позапланового заходу є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Отже, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Статтею 3 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом та презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно - правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).
Відповідно до статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Отже, предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.
Судом встановлено, що підставою для проведення заходу слугувало доручення Прем`єр-Міністра України, а також доручень Державної екологічної інспекції України. Всі ці підстави зазначені та містяться у направленні на її проведення, при цьому, що це направлення також містить предмет проведення такого заходу.
Частиною п`ятою статті 7 Закону №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Порядок призначення позапланової перевірки позивачем не оскаржується в межах заявленого до розгляду адміністративного позову.
Згідно з частиною 6 ст. 7 Закону №877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що за результатами перевірки складено акт щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021.
Позивач, з висновками акту перевірки від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021 не погодився, у зв`язку з чим надав до акту свої заперечення.
За правилами ч.ч. 7 та 8 ст. 7 зазначеного Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
З аналізу наведених правових норм вбачається, що у разі якщо за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) складає, зокрема, припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. При цьому припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання.
Оскільки, при проведенні позапланової перевірки виявлено порушення підприємством норм діючого природоохоронного законодавства, на виконання Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідачем складено припис від 29.11.2021 року № 461/2.2-4.3(Ц)-7/2021.
Враховуючи, що підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з деякими пунктами припису, а саме: 4, 5, 6, 7, 8, 9 та 10, суд вважає за необхідне розглянути кожне виявлене порушення окремо, проаналізувавши аргументи сторін та надати їм правову оцінку.
Щодо пункту 4 припису від 29.11.2021 року № 461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, суд зазначає наступне.
З акту перевірки вбачається, зокрема, з пункту 4, що під час проведення перевірки КП «Кривбасводоканал» надано на розгляд Дозвіл на спеціальне водокористування №4/ДП/49д-20 від 13.01.2020 року (строком дії до 13.01.2023 року). Згідно наданого дозволу передбачено виконання підприємством природоохоронних заходів в період 2019-2024 років, а саме: придбання турбокомпресорів для Інгулецької та Південної станції аерації, заміна ділянок водопровідної мережі загальною довжиною 15 м, зміна ділянок мережі водовідведення загальною довжиною 4,5 м, впровадження системи КП «Кривбасводоканал» на момент перевірки не надано на розгляд підтверджуючі документи щодо виконання вище зазначених заходів.
Суд зазначає, що наведена вимога припису ґрунтується на загальних нормах законодавства - ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" щодо компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища та ст. ст. 8, 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", якими визначені повноваження та обов`язки органу державного нагляду (контролю) та обов`язки суб`єкта господарювання, в обох випадках саме під час здійснення державного нагляду (контролю).
За приписами пункту "е" частини 1 статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" орган контролю надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції. В межах даного планового заходу - у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
За пунктом "д" частини 1 статті ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" документи органом контролю одержуються в установленому порядку.
Відповідно до абзацу 11 статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" документи суб`єктом господарювання надаються в тому обсязі, який він вважає необхідним. А отже, надання суб`єктом господарювання документів є його правом, а не обов`язком, та не вважається порушенням законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
За приписами як ст. 8, так і ст. 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" права та обов`язки сторін визначені саме на здійснення державного нагляду (контролю), в тому числі і щодо надання документів (абзац 11 ст. 11).
Отже, метою отримання документів є встановлення обставин наявності чи відсутності порушень законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Згідно з абзацом третім статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у формі планових та позапланових заходів.
За приписами абзацу другого частини 4 статті 6 продовження строку здійснення планового заходу не допускається.
Крім того, судом встановлено, а відповідачем не спростовано, що під час перевірки державним інспекторам було надано інформацію про виконання підприємством за 2019-2020 р.р. заходів по досягненню нормативів ГДС та умов Договору на спеціальне водокористування. При цьому, підтверджуючі документи щодо виконання вищезазначених заходів державними інспекторами не запитувались, доказів протилежного матеріали справи не містять.
Серед іншого, судом встановлено, що позивач звітує на адресу Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації про хід виконання заходів Дніпропетровської обласної комплексної програми (стратегії) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2016-2025 роки.
Крім того, позивачем надано до суду копії актів приймання в експлуатацію водопровідних мереж (15, 847 км), копії актів приймання в експлуатацію мереж водовідведення (4,742 км.), копії актів приймання-передачі основних засобів шафи керування для системи автоматичного контролю та управління технологічними процесами насосних станцій.
За наведених обставин, суд зазначає, що підстави виконання п. 4 припису відсутні.
Щодо пункту 5 припису від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, суд зазначає наступне.
З акту перевірки вбачається, зокрема, в пункті 5, що при обстежені території підприємства встановлено порушення правил експлуатації водогосподарських споруд, а саме: місце випуску зворотних вод від Центральної станції аерації знаходиться в незадоволеному стані, канал замулений та засмічений залишками гілок та рослинності.
Відповідно до ст. 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані, водокористувачі зобов`язані:
1) економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод;
2) використовувати воду (водні об`єкти) відповідно до цілей та умов їх надання;
3) дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території;
4) використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї;
5) не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища;
6) утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої;
7) здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами;
8) здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод;
9) здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу;
10) безперешкодно допускати на свої об`єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію;
11) своєчасно сплачувати збори за спеціальне водокористування та інші збори відповідно до законодавства;
12) своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень;
13) здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством;
14) виконувати інші обов`язки щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з законодавством.
Порядок технічної експлуатації систем і споруд водопостачання та водовідведення міст та інших населених пунктів України визначено Правилами технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затвердженими Наказом Держжитлокомунгоспу України від 05.07.1995 року № 30 (далі Правила).
Ці Правила є обов`язковими для всіх суб`єктів господарювання, у тому числі юридичних осіб, що здійснюють технічну експлуатацію систем водопостачання та водовідведення, незалежно від організаційно-правової форми та форми власності (п. 1.2 Правил).
Відповідно до п. 12.2.7 Правил під час технічного огляду колодязів обстежують стіни, горловини, лотки, вхідні та вихідні труби: перевіряють цілісність скоб, драбин, люків і кришок: очищують від бруду полиці і лотки, а також перевіряють винесення піску з труб до колодязя.
Згідно з п. 12.2.6 Правил технічний огляд внутрішнього стану каналізаційної мережі, пристроїв і споруд на ній виконують з періодичністю:
для оглядових колодязів і аварійних випусків - один раз на рік;
для камер, естакад і переходів - один раз на квартал;
для колекторів і каналів - один раз на два роки.
Каналізаційні колектори, що відводять стоки в кількості більше 3000 л/с, повинні оглядатися кожні півроку, а ті, що відводять стоки у кількості 1000-3000 л/с, - щорічно.
Судом встановлено, що позивачем виконано заходи щодо видалення гілки з лотку відведення Центральної станції аерації, про що надано фотознімок.
При розгляді справи суд враховує, що відповідачем не надано доказів фіксації порушення режиму відведення зворотних вод підприємства, наприклад, затоплення тощо.
Проте, суд звертає увагу, що законодавством визначено обов`язок водокористувача у встановлений строк здійснювати технічний огляд лотків з метою усунення бруду.
З матеріалів справи вбачається, що останній технічний огляд на виконання заходів з чищення комунікацій було проведено 14.12.2020 року, що наведено в Журналі виконання робіт комплексної бригади благоустрою території ЦСА, копія витягу якого міститься в матеріалах справи; оскаржуваний припис складено 29.11.2021 року.
Тобто, на момент проведення заходу контролю, позивачем було вжито заходів щодо технічного огляду комунікацій в межах встановленого строку.
Тому, суд доходить висновку про протиправність п. 5 оскаржуваного припису.
Щодо п. 6 припису від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, суд виходить з наступного.
Як вже було встановлено судом, відповідно до п. 6 Акту позапланового заходу, територія Карачунівського водопровідного комплексу (насосна станція № 2) обладнана твердим покриттям, але зливова поверхня не спланована, лотки, в які відводяться зливові (стічні) води відсутні , відведення зливових вод відбувається по рельєфу місцевості.
Згідно зі ст. 70 Водного кодексу України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.
Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони:
1) можуть бути використані у системах оборотного, повторного і послідовного водопостачання;
2) містять цінні відходи, що можуть бути вилучені;
3) містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів;
4) містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації;
5) перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань;
6) за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи;
7) призводять до підвищення температури води водного об`єкта більш ніж на 3 градуси за Цельсієм порівняно з її природною температурою в літній період;
8) є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження.
Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), забороняється.
Відповідно до ст. 70 Водного кодексу України скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), забороняється.
За поясненнями позивача, КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» орендує будівлю та обладнання насосної станції І підйому № 2 Карачунівського водопровідного комплексу, забезпечуючи їх експлуатацію. Підприємство не є власником/орендарем земельної ділянки, де розташована зазначена насосна станція.
Улаштування мереж зливової каналізації на зазначеному виробничому майданчику, з орієнтовною площею 292 м. кв., у т.ч. 201 м.куб. покрівля, 92 м.кв. асфальтне покриття насосної станції, розташованого в І поясі зон санітарної охорони (ЗСО) джерела питного водопостачання, де відсутні джерела викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об`єкти щодо поводження з відходами, проектною документацією не передбачено.
На підтвердження зазначеного позивачем надано до суду копію договору індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до державної власності № 12/02-6494-ОД від 29.12.2017 року, укладеного з Регіональним відділенням фонду Держмайна України у Дніпропетровській області.
Крім того, відповідачем жодним чином не доведено, що територія Карачунівського водопровідного комплексу (насосна станція № 2) обладнана твердим покриттям, але зливова поверхня не спланована, лотки, в які відводяться зливові (стічні) води відсутні , відведення зливових вод відбувається по рельєфу місцевості.
Таким чином, суд вважає, що п. 6 припису є протиправним, тому підлягає скасуванню.
Щодо п. 7 припису від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 7 Акту позапланового заходу (контролю) КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» порушується охоронний режим зони санітарної охорони, водоохоронної зони та прибережної захисної смуги Карачунівського водосховища на території Карачунівського ВК розташована вбиральня з вигрібною ямою.
Позивач пояснює, що зазначений об`єкт перебуває на балансовому обліку ДПП «Кривбаспромводопостачання» та не є об`єктом оренди «КП «Кривбасводоканал».
Відповідно до ст. 87 Водного кодексу України для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколоводних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм встановлюються водоохоронні зони.
Водоохоронна зона є природоохоронною територією господарської діяльності, що регулюється.
На території водоохоронних зон забороняється:
1) використання стійких та сильнодіючих пестицидів;
2) влаштування кладовищ, скотомогильників, звалищ, полів фільтрації;
3) скидання неочищених стічних вод, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), а також у потічки.
Згідно з вимогами ст. 89 Водного кодексу України прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.
У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється:
1) розорювання земель (крім підготовки ґрунту для залуження і залісення), а також садівництво та городництво;
2) зберігання та застосування пестицидів і добрив;
3) влаштування літніх таборів для худоби;
4) будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних, а також інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів;
5) миття та обслуговування транспортних засобів і техніки;
6) влаштування звалищ сміття, гноєсховищ, накопичувачів рідких і твердих відходів виробництва, кладовищ, скотомогильників, полів фільтрації тощо;
7) випалювання сухої рослинності або її залишків з порушенням порядку, встановленого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Об`єкти, що знаходяться у прибережній захисній смузі, можуть експлуатуватись, якщо при цьому не порушується її режим. Не придатні для експлуатації споруди, а також ті, що не відповідають встановленим режимам господарювання, підлягають винесенню з прибережних захисних смуг.
У прибережних захисних смугах дозволяються реконструкція, реставрація та капітальний ремонт існуючих об`єктів.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Позивачем надано до суду копію листа від 16.06.2021 року № 6103, відповідно до якого КП «Кривбасводоканал» звертається до ДПП «Кривбаспромводопостачання» з проханням вжити заходи з ліквідації або переміщення за межі режимної території вбиральні з вигрібною ямою, оскільки вбиральня з вигрібною ямою не перебуває в орендному користуванні КП «Кривбасводоканал».
Доказів того, що вказана вигрібна яма перебуває у використанні саме позивачем, відповідачем до суду не надано.
Таким чином, суд вважає, що п. 7 припису є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо п. 8 припису від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 8 Акту в зоні санітарної охоронної зони Південного водосховища встановлено випалювання сухої рослинності та її залишків.
Відповідно до п. 1 Постанови КМУ від 18.12.1998 року № 2024 «Про правовий режим зон санітарної охорони водних об`єктів» з метою забезпечення охорони водних об`єктів у районах забору води для централізованого водопостачання населення, лікувальних та оздоровчих потреб встановлюються зони санітарної охорони (ЗСО).
Відповідно до п. 4 постанови № 2024 ЗСО поверхневих та підземних водних об`єктів входять до складу водоохоронних зон і поділяються на три пояси особливого режиму:
перший пояс (суворого режиму) включає територію розміщення водозабору, майданчика водопровідних споруд і водопідвідного каналу;
другий і третій пояси (обмежень і спостережень) включають територію, що призначається для охорони джерел водопостачання від забруднення.
Відповідно до ст. 35 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» зони санітарної охорони джерел та об`єктів централізованого питного водопостачання входять до складу водоохоронних зон і поділяються на три пояси особливого режиму:
перший пояс (суворого режиму) включає територію розміщення водозабору, майданчика водопровідних споруд і водопідвідного каналу;
другий і третій пояси (обмеження і спостереження) включають територію, що відводиться для забезпечення охорони джерел та об`єктів централізованого питного водопостачання.
Згідно зі ст. 37 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» забезпечення дотримання режиму поясів особливого режиму санітарної охорони джерел та об`єктів централізованого питного водопостачання покладається:
у межах першого поясу зон - на підприємства питного водопостачання;
у межах другого та третього поясів зон - на місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень, а також підприємства, установи, організації та громадян, які є власниками або користувачами земельних ділянок у межах цих зон.
Суд звертає увагу, що в акті позапланового заходу (контролю) не вказано конкретне місце здійснення випалювання сухої рослинності та її залишків, у зв`язку з чим суд не може встановити чи перебуває така територія в межах території, на якій позивач має забезпечувати дотримання режиму поясів особливого режиму санітарної охорони джерел та об`єктів централізованого водопостачання.
Таким чином, суд вважає, що п. 8 оскаржуваного припису є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Відносно пунктів 9, 10 припису від 29.11.2021 року №461/2.2-4.3(Ц)-7/2021, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.9 Акту здійснення позапланово заходу (контролю) КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» на підставі договорів із суб`єктами господарювання з підземного видобутку залізної руди (АТ «Кривбасзалізрудком», ПрАТ «Суха Балка», ПрАТ «ЦГЗК», ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг») здійснює надання послуг з відкачки шахтних вод з використанням трубопроводів та насосних станцій. Результати надання цієї послуги не відображаються при складанні державної статистичної звітності (відповідно до наказу Мінприроди від 16.03.2015 року № 78 «Про затвердження порядку ведення державного обліку водокористування») в частині напрямків поводження з шахтними водами. Згідно умов надання послуги КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» зобов`язаний обслуговувати шламонакопичувальні та трубопроводи, що подають шахтну воду до насосних станцій. Фактично, встановлено, що підприємство не здійснює обслуговування відстійників, чистка з подальшою утилізацією шламів не забезпечується, що призводить до порушення експлуатаційних параметрів відстійників, зокрема, в частині забезпечення показників ефективності процесу освітлення шахтної води.
Відповідно до ст. 1 Водного кодексу України водокористування - використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів).
Вода стічна - вода, що утворилася в процесі господарсько-побутової і виробничої діяльності (крім шахтної, кар`єрної і дренажної води), а також відведена з забудованої території, на якій вона утворилася внаслідок випадання атмосферних опадів.
Відповідно до п. 1.3, 1.4 та 1.5 Порядку ведення державного обліку водокористування затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 16.03.2015р. № 78 організація ведення державного обліку водокористування здійснюється Держводагентством. Державний облік водокористування здійснюється шляхом подання водокористувачами звітів про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна) (далі - Звіт).
Звіти подаються до Держводагентства через спеціалізовані підприємства, установи та організації, що належать до сфери його управління, які є виконавцями робіт зі складання державного водного кадастру (далі - організації, що належать до сфери управління Держводагентства), за місцем здійснення водокористування.
Цей Порядок встановлює єдині правила ведення державного обліку водокористування, які є обов`язковими для фізичних та юридичних осіб, діяльність яких підлягає державному обліку водокористування (далі - водокористувачі).
Під час державного обліку водокористування систематизуються дані про водокористувачів, які здійснюють діяльність, пов`язану із забором та/або використанням води, скиданням зворотних (стічних) вод та забруднюючих речовин, та:
- здійснюють забір води із поверхневих та підземних водних об`єктів в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу;
- забирають воду з водопровідних мереж або інших систем водопостачання в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом календарного року) і передають зворотні (стічні) води до систем водовідведення;
- забирають воду для зрошення в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом зрошувального періоду);
- мають сезонний режим роботи та забирають воду в обсязі від 20 метрів кубічних води на добу (у середньому протягом періоду його роботи у межах календарного року);
- мають оборотні системи водопостачання загальною потужністю 1000 метрів кубічних води на добу і більше незалежно від кількості забраної (отриманої) води;
- використовують воду для виробництва напоїв незалежно від кількості води;
- здійснюють скид (незалежно від об`єму) зворотних (стічних) вод безпосередньо у водні об`єкти та підземні горизонти;
- віднесені до галузі гідроенергетики;
- користуються водними об`єктами для рибогосподарських потреб (крім суден флоту рибної промисловості).
Матеріали справи не містять доказів того, що позивач є водокористувачем, діяльність якого пов`язана із забором та/або використанням води, скиданням зворотних (стічних) вод та забруднюючих речовин відповідно до Порядку № 78.
Згідно проектної документації до складу системи транспортування шахтних вод, входять регулюючі басейни (2 од.) для вирівнювання витрат вод, що функціонують на базі шламовідстійників збагачувальних фабрик, не призначених для господарсько-побутового призначення. Регулюючі басейни є одночасно відстійниками, де випадають зважені речовини.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем здійснюються заходи з пошуку спеціалізованих організацій щодо отримання послуг з утилізації даного виду відходу, а саме направлено листи щодо запиту комерційних пропозицій.
Таким чином, суд зазначає, що п. 9,10 припису є протиправними та підлягають скасуванню.
При вирішенні даної справи суд враховує, що включення до змісту припису вимог (щодо надання копій документів), які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а мають загальний характер, суперечить суті та меті припису як розпорядчого документа, що складається за результатами заходу державного нагляду.
Аналогічна позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 червня 2019 року у справі № 816/581/16.
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовної заяви.
Суд зазначає, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно зі ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа..
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 2481,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №338 від 24.01.2022 року.
Отже, враховуючи задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду, підлягає стягненню з Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Державної екологічної інспекції України за рахунок бюджетних асигнувань 2481,00 грн.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Комунального підприємства «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Державної екологічної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 14.09.2022 року.

Суддя І.О. Лозицька