Справа № 461/3592/22
Суддя: Стрельбицький В. В.
Дата ухвалення: 2022-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 461/3592/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року суддя Галицького районного суду міста Львова Стрельбицький В.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

встановив:

Фактичні обставини справи, суть питання, яке вирішується суддею.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 22.07.2022 року, позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано останньому термін для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом 10 днів з моменту отримання ухвали.

Копія ухвали скерована позивачу на поштову та електронну адресу вказану ним у позовній заяві.

30.08.2022 року відповідним електронним листом ухвалу суду від 22.07.2022 року про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 скеровано повторно.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа, документ доставлено 30.08.2022 року о 16 год. 50 хв.

Станом на 14.09.2022 року позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Мотиви та висновки судді, а також положення закону, яким керувався суддя, постановляючи ухвалу.

У відповідності до положення ч. 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (ч. 3 ст. 9 КАС).

Згідно положень п.п. 2, ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані, серед іншого, сприяти своєчасному розгляду справи та виконувати процесуальні дії у встанолені законом або судом строки.

Частиною першої статті 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Саме позивач як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлений у тому, щоб організувати належне та своєчасне усунення недоліків позовної заяви встановлених судом. Отже, позивач як сторона у справі міг та повинен був слідкувати за станом розгляду його позовної заяви, як учасник процесу, та у встановлений законом строк усунути відповідні недоліки позовної заяви.

При цьому, суд також виходить з того, що Законом України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено наступне.

Стаття 10. Неприпустимість припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану

1. У період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Стаття 12-2. Діяльність судів, органів та установ системи право суддя в умовах воєнного стану

1. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

2. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Стаття 26. Правосуддя в умовах воєнного стану

1. Правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

2. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

3. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

4. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Наведені положення покладають на суд обов`язок продовжувати здійснювати правосуддя в умовах введення воєнного стану, за наявності такої можливості та встановлюють те, що повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. При цьому, скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства прямо забороняється Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КАС України, учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви наведені в ухвалі Галицького районного суду м. Львова від 22.07.2022 року, суд приходить до висновку, що матеріали позовної заяви, слід вважати не поданими та повернути заявнику.

Суд також вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що, відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ? повернути позивачеві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 14 вересня 2022 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.