Справа № 640/30124/20
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 вересня 2022 року

м. Київ

справа №640/30124/20

адміністративне провадження №К/990/22994/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Усенко Є.А.,

суддів: Дашутіна І.В., Яковенка М.М.,

розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (далі - ГУ ДПС) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2021 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю (ТОВ) «Аскоп-Україна» до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві, Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС про зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2021, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2021, позов ТОВ «Аскоп-Україна» задоволено: стягнуто з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві на користь ТОВ «Аскоп-Україна» пеню в розмірі 1 124 170,91 грн, нараховану на суму заборгованості бюджету з відшкодування податку на додану вартість за період з 28.02.2018 по 30.11.2020; здійснено розподіл судових витрат.

23.08.2022 ГУ ДПС на адресу Верховного Суду засобами поштового зв`язку направлено касаційну скаргу на вищезазначені судові рішення.

За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана без дотримання частини першої статті 329, частини четвертої статті 330 КАС: відповідач пропустив строк на касаційне оскарження; до касаційної скарги не долучено документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон України №3674-VI) (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) визначено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень позивач з адміністративним позовом звернувся до суду у грудні 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум на 01.01.2020 встановлено у розмірі 2 102,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Правильність сплати судового збору особою, яка звернулася до суду, перевіряється судом на кожній стадії судового процесу безвідносно до того, чи правильно був сплачений судовий збір на попередніх стадіях.

Судовий збір за подання адміністративного позову у цій справі складає 16 862,56 грн (1 124 170,91 грн х 1,5%).

Таким чином, ставка судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій адміністративній справі становить 33 725,12 грн (16 862,56 грн *200%), однак, до касаційної скарги не долучено документ про сплату судового збору.

До касаційної скарги не долучено документ про сплату судового збору, проте заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з фінансовими труднощами, які виникли внаслідок введення воєнного стану та вжиттям відповідачем заходів щодо сплати судового збору (направлення службового листа Управлінню інфраструктури та бухгалтерського обліку ГУ ДПС щодо необхідності сплати судового збору).

Згідно з частиною першою статті 133 КАС суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Визначення рівня майнового стану особи, за якого судом може бути відстрочено, розстрочено сплату судового збору, є оціночним та залежить від доказів, якими особа обґрунтовує недостатність такого рівня. Разом з тим, ГУ ДПС до клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано жодних доказів на підтвердження скрутного майнового стану, а тому Суд дійшов висновку про необґрунтованість цього клопотання.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною другою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Одночасно з касаційною скаргою ГУ ДПС подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, обґрунтоване тим, що введення з 24.02.2022 в Україні воєнного стану і запровадження у зв`язку з цим простою у роботі відповідача згідно з наказом Державної податкової служби України від 24.02.2022 №243-о стало перешкодою для звернення відповідача з касаційною скаргою. Також, відповідач посилається на зміни в організаційній структурі ГУ ДПС.

Посилаючись на наведені обставини, ГУ ДПС зазначає, що пропуск строку на касаційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2021 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2021 стався з незалежних від відповідача причин. Посилаючись на частину першу статті 121 КАС, відповідач просить визнати поважною причину пропуску строку на касаційне оскарження та поновити йому зазначений процесуальний строк.

Перевіряючи наявність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів виходить з того, що причини пропуску особою встановленого законом процесуального строку, зокрема, строку на касаційне оскарження, можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо ці причини пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення з касаційною скаргою у встановлений законом строк.

Дійсно, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", з 05.30 год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який в подальшому був продовжений Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України.

Запровадження воєнного стану є підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами. Разом з тим, якщо процесуальний строк був пропущений до початку війни, питання про його поновлення повинно вирішуватися з врахуванням причин, з яких строк був пропущений, та тривалості пропуску строку до запровадження воєнного стану.

Згідно з інформацією з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" перша касаційна скарга ГУ ДПС у цій справі надійшла до Верховного Суду - 01.11.2021, тобто, більш ніж за три місяці до введення воєнного стану в країні, та повернута згідно з ухвалою Верховного Суду від 02.11.2021. Повторно подані касаційні скарги ГУ ДПС були повернуті згідно з ухвалами Верховного Суду від 24.11.2021, від 22.12.2021 та від 25.01.2022, як такі, що не відповідали пункту 4 частини другої статті 330 КАС (в касаційній скарзі не зазначено підставу (підстави) касаційного оскарження відповідно до частини четвертої статті 328 КАС).

Право особи повторно звернутися з касаційною скаргою після її повернення відповідно до положень частини восьмої статті 169, частини другої статті 332 КАС не є абсолютним, таке звернення повинно бути в порядку, встановленому законом.

Недотримання особою вимог процесуальних норм щодо форми та змісту касаційної скарги за загальним правилом не є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження. Це правило ще в більшій мірі стосується суб`єкта владних повноважень, щодо якого презюмується, що в його розпорядженні є достатньо засобів, зокрема організаційного характеру, для виконання визначених законом завдань і функцій.

Щодо посилання ГУ ДПС у касаційній скарзі на ухвалу Вищого адміністративного суду України та постанови Верховного Суду, як на приклад правозастосування при вирішенні питання про поновлення строку на оскарження судових рішень, то, по-перше, ухвала Вищого адміністративного суду України не може бути прикладом правозастосування, який згідно з частиною п`ятою статті 242 КАС є обов`язковим для суду; по-друге, питання про поновлення процесуального строку вирішується судом у кожному конкретному випадку з врахуванням конкретних обставин справи, що стали причиною пропуску процесуального строку.

Зважаючи на викладене, касаційна скарга ГУ ДПС залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: документ про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку із зазначенням поважних підстав для такого поновлення (в разі якщо такі підстави є).

Керуючись статтею 248, частиною четвертою статті 330, частиною другою, третьою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС, про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2021 залишити без руху.

Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко

І.В. Дашутін

М.М. Яковенко ,

Судді Верховного Суду