Справа № 160/8213/22
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 вересня 2022 року Справа № 160/8213/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним і скасування наказу, про поновлення на службі в поліції і стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Департаменту патрульної поліції , в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати Наказ № 331 від 26.05.2022 року Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про накладення на сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Донецькій області дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції і поновити ОСОБА_1 , поліцейського взводу «1 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Донецькій області на службі в Національній поліції;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Донецькій області на службі в Національній поліції, середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 26 травня 2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що не вважає своє звільнення законним, оскільки його відсутність на роботі була обумовлена евакуацією родини в умовах воєнного часу, відсутності телефонного зв"язку та неможливості своєчасно виїхати з окупованої території через поранення батька і величезні пробки на російських блокпостах, про що він повідомляв керівництво. Позивачем також зазначено, що відповідачем порушено вимоги Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України, оскільки ОСОБА_1 був позбавлений права надати пояснення, документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджувалися під час проведення відносно нього службового розслідування.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.06.2022 року відкрито провадження у справі №160/8213/22, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст. 257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
Згідно з ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Департамент патрульної поліції надав 20.07.2022 відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволені позову.
Відповідач зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про Національну поліцію», поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.
Частиною 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію» передбачені додаткові повноваження поліції, а саме у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Згідно з підпунктами 1,10 п. 3.1. розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського/інспектора патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 №4/1, поліцейський/інспектор патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.
Департамент патрульної поліції стверджує, що службове розслідування відносно ОСОБА_1 було проведено з дотриманням вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідачем також було подано до суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи.
Суд, вивчивши надані документи, долучив їх до справи.
25.07.2022 через систему «Електронний суд» позивачем подано відповідь на відзив відповідача.
Позивач зазначає, що єдиною підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є вчинення дисциплінарного проступку, обставини якого об`єктивно встановлені і підтверджені доказами.
Департамент патрульної поліції не повідомив позивача про ініціювання службового розслідування, не забезпечив можливості надати письмове пояснення та докази щодо предмета службового розслідування і відсутності дисциплінарного проступку, не викликав у дисциплінарну комісію, чим порушив Закон і право на захист.
Відповідачем не мотивовано неможливості застосування до позивача іншого передбаченого ст. 13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення з посади.
Кадровий підрозділ не ознайомив ОСОБА_1 з наказом про звільнення, висновком дисциплінарної комісії за результатами службового розслідування, матеріалами службового розслідування.
Відповідачем 12.08.2022 через систему «Електронний суд» надані заперечення на відповідь на відзив.
Відповідач зазначає, що наявні у справі документи, подані відповідачем фактично спростовують повністю доводи позивача щодо необізнаності про факт проведення службового розслідування і особливо про процесуальні порушення з боку відповідача в частині не ознайомлення з наказом про звільнення.
Департамент патрульної поліції зауважує, що позивач ігнорує вимоги V розділу Дисциплінарного статуту НП України, яким встановлено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням Дисциплінарного статуту НП України з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Нормативно-правовими актами не передбачено обов`язкове надання висновку службового розслідування для ознайомлення поліцейському, щодо якого проводилось службове розслідування, без подання поліцейським, у передбаченому законом порядку, письмово оформленого волевиявлення про ознайомлення із затвердженим висновком службового розслідування.
В період з 15.08.2022 по 02.09.2022 суддя перебувала у відпустці.
Розгляд справи здійснюється після виходу судді з відпустки.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Позивач ОСОБА_1 з жовтня 2019 проходив службу сержантом поліції поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Донецькій області.
31.03.2022 на ім"я начальника управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції заступником командира роти №1 Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції Віктором Молчановим був поданий рапорт.
В рапорті вказано, що 24.02.2022 командиром батальйону Управління патрульної поліції в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 було ознайомлено зі зміненим графіком несення служби батальйону. Вказану інформацію було доведено до особового складу роти №1 батальйону управління патрульної поліції у Донецькій області особисто на шикуванні та через месенджер Телеграм у групі «Рота І Доведення вказівок КР», до якої має доступ весь особовий склад роти №1 та яка використовується для доведення інформації стосовно організації несення служби.
Територія, де було розташовано ППД (пункт постійної дислокації) за адресою: АДРЕСА_1 була захоплена російськими військами.
15.03.2022 всім присутнім було повідомлено про необхідність евакуюватись на підконтрольну територію України для подальшого несення служби.
19.03.2022 через месенджер Telegram в ротну групу «Рота І Доведення вказівок КР» було скинуто наказ №190 від 10.03.2022 Національної поліції України для ознайомлення. Сержант поліції ОСОБА_1 на той час перебував у групі доведення вказаної інформації.
В подальшому сержант поліції ОСОБА_1 на зв"язок не виходив, своє місце перебування не повідомляв.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.05.2022 №575 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» відповідно до частин 1, 4 ст. 14 ч. 1 і 2 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктів 1,2,3,4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, пунктів 2 та 3 розділу І, п. 1 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, з метою повної, усебічної та об"єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни співробітниками УПП в Донецькій області ДПП, в тому числі, поліцейським взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Донецькій області ДПП сержантом поліції ОСОБА_1 , було призначено службове розслідування для проведення якого створено дисциплінарну комісію.
В ході проведеного службового розслідування було встановлено, що поліцейський взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Донецькій області ДПП сержант поліції Григоров І.О. з 24.02.2022 по 08.03.2022 заступав на зміни згідно затвердженого графіку.
10.03.2022 сержант поліції ОСОБА_1 на зміну не з"явився. Так як на території Маріуполя майже повністю був відсутній телефоний зв"язок, зателефонувати йому на мобільний чи написати через мережу інтернет не було можливості. 16.03.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_3 неодноразово намагався зв"язатися з поліцейським ОСОБА_1 по мобільному зв"язку але на дзвінки ніхто не відповідав.
17.03.2022 через чат роти №1 в месенджері Telegram старший лейтенант поліції Ніколенко довів маршрут евакуації.
20.03.2022 заступник командира батальйону УПП в Донецькій області ДПП, старший лейтенант поліції ОСОБА_4 через чат в месенджері Telegram дав наказ поліцейським припинити будь-який обмін інформацією о місці перебуванні за для забезпечення безпеки особового складу.
Під час службового розслідування було також з"ясовано, що 10.04.2022 старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 зателефонував поліцейський ОСОБА_1 і повідомив, що знаходиться у лікарні м. Донецьк у відділенні інтенсивної терапії, після операції, яку йому робили у зв"язку із отриманням вогнепального поранення, як він сказав від військових з полку «АЗОВ».
Сержант поліції ОСОБА_1 із повідомленням ознайомився, повідомив, що знаходиться не в Україні, до УПП у Львівській області ДПП у визначеному ст. 27 Закону України «Про дисциплінарний статуту Національної поліції України» порядку не з"явився, поважних причин свого неприбуття не повідомив.
18.05.2022 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 у присутності підполковника поліції ОСОБА_6 складено акт про відмову надати пояснення, зареєстрований від 18.05.2022 за вих №808/41/37/03-2022.
За висновками службового розслідування за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції визначеної ст.64 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1.2, 3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, підп. 1,10 п. 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 05.01.2016 №4/1, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Донецькій області ДПП, сержанта поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
24.05.2022 висновок затвердив начальник Департаменту патрульної поліції полковник поліції ОСОБА_7 .
З матеріалів справи також вбачається, що 18.03.2022, 20.03.2022, 22.03.2022, 24.03.2022, 26.03.2022,28.03.2022, 30.03.2022, 18.05.2022, 19.05.2022, 20.05.2022, 21.05.2022, 22.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022 працівниками Управління патрульної поліції в Донецькій області були складені акти про відсутність на службі без поважних причин у робочу зміну поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Донецькій області ДПП сержанта поліції Григорова І.О.
Відповідно до п. 8 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №313 від 25.05.2022 «Про застосування до працівників УПП в Донецькій області ДПП дисциплінарних стягнень» згідно з висновком службового розслідування, ст.ст. 26 і 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» за вчинення дисциплінарного проступку до поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Донецькій області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції по особовому складу від 10.06.2022 №843о/с відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції з 10.06.2022 по Управлінню патрульної поліції в Донецькій області сержанта поліції ОСОБА_1 (0164435), поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону, з виплатою грошової компенсації за 13 діб невикористаної частини чергової оплачуваної відпустки за фактично відпрацьований час у році звільнення.
Позивач був ознайомлений з наказом і отримав копію 10.06.2022, що підтверджує його запис про ознайомлення і особистий підпис.
За твердженням позивача у позовній заяві з початку бойових дій він знаходився в м. Маріуполі за місцем проживання. З 17.03.2022 по 15.05.2022 у зв"язку з агресією РФ, окупацією значної частини міста, ОСОБА_1 зі своєю сім"єю був вимушений виїхати з м. Маріуполь і знаходився в населеному пункті за 20 кілометрів від Маріуполя.
Під час знаходження в Маріуполі батько позивача попав під завали будівлі, був поранений і він був вимушений йому допомогти і піклуватися. Телефоний зв"язок був відсутній.
Позивач з членами родини зміг виїхати з окупованої території лише 16.05.2022. По телефону він повідомив своє керівництво ОСОБА_8 , що він прямує на територію підконтрольну Україні і найближчим часом буде в м. Запоріжжі.
30.05.2022 через додаток Telegram позивач отримав від старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 наказ від 26.05.2022 про звільнення з поліції.
Вважаючи наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №313 від 26.05.2022 про звільнення зі служби протиправним позивач звернувся за захистом свої порушених прав і інтересів з позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.
За ч. 1 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини з приводу проходження публічної служби в поліції врегульвані в першу чергу приписами Закону України від 02.07.2015р. №508-VIII "Про Національну поліцію" і Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII .
Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Національну поліцію" Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Частиною 1 ст.2 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
За приписами частин 1, 4 ст. 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".
Поліцейський зобов`язаний, зокрема:
-неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
-надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я (п. 1, п. 4 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію").
Пунктами 23 24, ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль у межах своєї компетенції, визначеної законом, за дотриманням вимог режиму радіаційної безпеки у спеціально визначеній зоні радіоактивного забруднення;
бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
Відповідно до ч.2. ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію" у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.018 року № 2337-VIII (Дисциплінарний статут).
Згідно 1 ст.1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною 3 ст.1 Статуту до змісту службової дисципліни віднесено такі обов`язки поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається за ч. 1 ст. 12 Статуту протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.
Відповідно до п.1.рзділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема:
-неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
-професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з п.п. 1, 4, 9, 11 ч. 1 ст. 7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, зокрема, базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Наказом Національної поліції України від 10.03.2022 №190 «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» передбачено, що поліцейським, які перебувають поза місцем несення служби протягом однієї доби необхідно прибути до найближчого органу поліції для реєстрації та постановки на облік.
Як встановлено з рапорту заступника командира роти №1 Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Віктора Молчанова вказаний наказ 19.03.2022 був скинутий для ознайомлення через месенджер Telegram в ротну групу «Рота 1 Доведення вказівок КР». Сержант поліції Григоров І.О. на той час перебував у групі доведення вказаної інформації, а отже був ознайомлений з вказаним наказом.
Частиною 2 ст.14 Дисциплінарного статуту передбачено з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, проведення службового розслідування.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 року № 893 затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (Положення №893).
Положення визначає порядок утворення в органах (підрозділах) поліції, а також закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, дисциплінарних комісій та їх повноваження.
Пунктом 3 Положення №893 встановлено, що дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 року № 893.
Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
-надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
-подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
-ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
-подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
За п.10 Положення №893 у разі відмови поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, надати пояснення факт відмови фіксує шляхом складання акта, що підписують члени дисциплінарної комісії, присутні під час відмови, та особи, присутні під час відмови.
Порядок відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану наведенрй у ст. 27 Дисциплінарного статуту
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.
За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.
Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.
Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.
Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.
Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.
Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.
Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.
Судом зі змісту висновку службового розслідування встановлено дотримання наведеного порядку повідомлення поліцейського відносно якого проводилось службове розслідування.
Позивач був повідомлений членом комісії через відправлення повідомлення на його телефоний номер на месенджер Telegram про необідність прибути для надання пояснень в рамках проведення службового розслідування і отримав відправлене повідомлення, що підтверджується також і копією фотографії скриншоту.
Згідно частин 1-3 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частинами 1,2 ст. 19 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію»).
Частинами 1, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту зазначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема як звільнення із служби в поліції (п.7).
Статтею 30 Дисциплінарного статуту визначені особливості доведення поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, які передбачають, що у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.
Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.
Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.
У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.
Відповідачем в підтвердження доведення позивача про наказ про застосування до нього дисциплінарного стягнення через відправлення 30.05.2022 повідомлення на його телефоний номер на месенджер Telegram надано копію фото- скріншоту.
Судом не встановлено порушення відповідачем процедурних вимог, при проведенні службового розслідування та прийнятті оскаржуваного наказу, що призвели б до не обгрунтованого та безпідставного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку із чим вказані доводи позивача суд вважає необгрунтованими.
Враховуючи встановлені в цій справі обставини, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ відповідача в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є правомірним, відтак відсутні правові підстави для задоволення цієї частини позовних вимог.
Суд також визнає загальновідомими у розумінні ч.3 ст.78 КАС України обставини початку 24.02.2022р. акту безпосередньої збройної військової агресії Російської Федерації проти України та введення воєнного стану Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 на всій території України.
З початку війни усі військові формування України та правоохоронні органи України, у тому числі і органи та підрозділи Національної поліції України, в силу ст.ст.17, 65 Конституції України, ст.ст.12, 21, 22 Закону України «Про Національну поліцію» повинні були за наявності або відсутності окремих наказів безпосередніх чи прямих керівників докладати власних зусиль для забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, для забезпечення виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України, що виключало легітимність обрання пасивної форми поведінки за виключенням випадку виконання особистого спеціального службового завдання, випадку виконання чіткого та однозначного наказу військово-політичного керівництва України у цілях збереження людських ресурсів задля продовження боротьби проти військової агресії, випадку знаходження у стані безпорадності у медичному закладі.
Позивач в позовній заяві визнає як обставини власної фізичної відсутності за місцем служби протягом 15.03.2022 -24.05.2022, так і обставини невиконання протягом означеного періоду часу службових обов"язків поліцейського у будь-якому іншому місці, невжиття взагалі будь-яких заходів із забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України.
Згідно ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Позивачем не подано жодного доказу на підтвердження тих обставин, що стан здоров"я або вік будь-кого з членів родини заявника вимагав обов"язкової особистої присутності заявника, керівництвом заявника було відмовлено у наданні допомоги стосовно евакуації родини заявника з м. Маріуполь, в підтвердження обставин отримання поранення і перебування в лікарні самого позивача (листок непрацездатності та/або виписка з медичного закладу).
Таким чином, вина позивача в порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірний наказ є правомірним і обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.
За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправними та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і відмови позивачу у задоволенні позовних вимог в цій частині.
Щодо позовних вимог про поновлення позивача на посаді, стягнення середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 26 травня 2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції, то ці вимоги є похідними і з огляду на встановлену, в ході розгляду даної справи, правомірність оспорюваного наказу стосовно позивача, суд приходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову в цій частині позовних вимог з огляду на їх взаємопов`язаність.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Відповідно до ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем доведено правомірність прийнятого наказу, тоді як позивач не підтвердив належними та допустимими доказами наведені у позовній заяві доводи.
Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,-
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним і скасування наказу, про поновлення на службі в поліції і стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона