Справа № 560/4654/21
Суддя: Кузан Ростислав Ігорович
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№560/4654/21
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду

13 вересня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючого-судді Кузана Р.І., розглянувши у письмовому провадженні в м.Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків, -

в с т а н о в и в :

Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просила стягнути з ОСОБА_1 на користь Військової частини НОМЕР_1 шкоду нанесену державі у розмірі 3048,93 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у військової частині НОМЕР_1 в липні 2020 року був проведений плановий внутрішньо-фінансовий аудит та аудит відповідності фінансово-господарської діяльності військової частини за період з 10.03.2017 по 31.05.2020. Аудиторською перевіркою виявлено ряд порушень виплати щомісячних премій за місяці скоєних проступків. Зазначає, що за період з лютого 2017 року по квітень 2020 року відповідач не був позбавлений премії, в якому було допущено невихід на службу без поважних причин, внаслідок чого допущено незаконні витрати коштів, а саме переплати грошового забезпечення на суму 3048,93 грн.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.05.2021 відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідач 15.06.2021 подав до Хмельницького окружного адміністративного суду відзив на позовну заяву. Відзив обґрунтований тим, що на думку відповідача позовну заяву подано з пропуском строку звернення до суду, який передбачено статтею 122 КАС України. Зазначає, що військовою частиною НОМЕР_1 було проведено службове розслідування, за результатом якого командиром військової частини видано наказ від 08.09.2020 №547, де відповідача визнано винним у нанесенні збитків, завданих державі в розмірі 3048,93 грн. Вказує, що строк звернення який застосовується у спірних правовідносинах не повинен перевищувати трьох місяців, оскільки позовна заява була підписана представником позивача лише 12 квітня 2021 року, а подана ще пізніше, відтак строк звернення до суду є пропущеним.

Від представника позивача до Хмельницького окружного адміністративного суду 22.06.2021 надійшла відповідь на відзив. Зазначає, що строк звернення до суду щодо стягнення майнової шкоди становить три роки з дня виявлення, який передбачено статтею 257 ЦК України.

Відповідач 30.06.2021 подав заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 25.08.2021, позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання документального обґрунтованого пояснення що причин пропуску строку звернення до суду.

Від представника позивача 21.09.2021 надійшла заява про поновлення строку. В обґрунтування заяви посилається на те, що збитки завдані державі відповідачем були встановлені 08.09.2020, про що зазначено в наказі командира військової частини НОМЕР_2 «Про результати службового розслідування» від 08.09.2020 №547. Зазначає, що обов`язковою умовою для відшкодування шкоди завданої державі в судовому порядку є відмова особи від її добровільного відшкодування. У зв`язку з цим позивачем 18.09.2020 направлено запит до військової частини НОМЕР_3 , по останньому відомому місцю проходження військової служби відповідача. Однак, відповіді станом на день звернення до суду з вказаним позовом на адресу позивача не надходило. Також позивач зазначає, що строк звернення до суду не обмежений тільки КАС України та законодавством можуть встановлюватися інші строки для звернення до суду. Так, відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відтак позивач вважає, що строк звернення до суду щодо стягнення майнової шкоди передбачений статтею 257 ЦК України. Посилається також на те, що з 12.03.2020 на усій території України установлено карантин. З огляду на наведене, просить поновити строк звернення до суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 07.10.2021 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до суду, вказані позивачем у заяві про поновлення строку та встановлено позивачу новий строк для усунення недоліків, шляхом подання письмової заяви з підставами для поновлення строку.

На виконання ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 07.10.2021, позивач подав заяву про поновлення строку. Додатково зазначив, що на момент виникнення спірних правовідносин діяло Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затверджене постановою Верховної Ради України від 23 червня 1995 року №243/95-ВР (далі - Положення №243/95-ВР), відповідно до пункту 31 якого передбачалось, що в разі звільнення у запас або у відставку чи вибуття із військової частини винної особи (винних осіб) до прийняття рішення про стягнення з неї заподіяної шкоди командир (начальник) військової частини у порядку, встановленому чинним законодавством, подає цивільний позов до суду на суму заподіяної цією особою шкоди. Позивач вказує, що відповідно ст. 233 КЗпП України, що для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди. Таким чином позивач вважає, що строк звернення до суду встановлюється в один рік. З огляду на наведене, просить поновити строк звернення до суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 01.11.2021 матеріали адміністративної справи №560/4654/21 за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків передано на розгляд Львівському окружному адміністративному суду за підсудністю.

24.11.2021 після автоматизованого розподілу для розгляду цієї справи визначено головуючого суддю Кузана Р.І.

Ухвалою судді від 29.11.2021 прийнято до провадження адміністративну справу за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

Сторони належним чином повідомлялися про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

При постановленні ухвали суд враховує таке.

Предметом спору в справі, що розглядається, є правомірність стягнення майнової шкоди, заподіяної військовослужбовцем військовій частині. При цьому, не вирішеним судом є питання дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку доводам сторін щодо строку звернення позивачем до суду суд враховує таке.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Положеннями статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Судом встановлено, що згідно з аудиторським звітом про результати планового внутрішнього фінансового аудиту та аудиту відповідності фінансово-господарської діяльності військової частини НОМЕР_1 за період з 10.03.2017 по 31.05.2020 від 11.07.2020 №234/1/31/28 встановлено, що 12-ть військовослужбовців не були позбавлені щомісячної премії повністю за місяць, у якому вони допустили (скоїли) невихід на службу без поважних причин. Внаслідок чого допущені незаконні витрати коштів на загальну суму 65647,61 грн, а саме переплати грошового забезпечення на суму 46891,16 грн, ПДФО на суму 8440,41 грн та ЄСВ на суму 10316,04 грн.

Актом службового розслідування від 01.09.2020 встановлено порушення щодо ОСОБА_1 у зв`язку із невірним поданням рапортів на преміювання.

Відповідно до змісту наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 08.09.2020 №547, помічнику командира полку з правової роботи начальнику юридичної групи військової частини НОМЕР_1 в термін до 11.09.2020 наказано підготувати та направити листа з актом службового розслідування та додатками до нього в частині що стосуються військової частини НОМЕР_3 АДРЕСА_1 , де на даний момент підполковник ОСОБА_1 проходить військову службу з клопотанням про стягнення коштів. У разі відмови, підготувати та подати позов до суду про відшкодування збитків. Начальнику фінансово-економічної служби військової частини НОМЕР_1 зробити запис про невідшкодовані кошти в розмірі 3048,93 грн до книги обліку нестач військової частини НОМЕР_1 .

Отже, шкода, завдана військовій частині НОМЕР_1 , полягає в подачі відповідачем рапорту на преміювання в розмірі 80% на суму 3048,93 грн, яка була виявлена під час проведення планового внутрішнього фінансового аудиту та аудиту відповідності фінансово-господарської діяльності військової частини НОМЕР_1 за період з 10.03.2017 по 31.05.2020, за результатами чого складено відповідний акт 01.09.2020.

Водночас, порушення ОСОБА_1 вимог законодавства, які призвели до переплати грошового забезпечення на суму 3048,93 грн, встановлено наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 08.09.2020 №547. З цієї ж дати у військової частини виникли підстави для звернення до суду з цим позовом до ОСОБА_1 .

Таким чином, 08.09.2020 розпочав перебіг процесуальний строк звернення до суду з позовом у цій справі. Оскільки позивач звернувся до суду з позовом 12.04.2021, то він пропустив тримісячний строк звернення до суду з позовом.

Доводи позивача, що до спірних правовідносин в частині визначення строку звернення до суду з позовом належить застосовувати Положення №243/95-ВР суд вважає безпідставними, оскільки Положення №243/95-ВР не містить зазначених строків.

Таким чином, до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду з позовом, передбачені КАС України.

Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постановах від 6 грудня 2019 року у справі №825/1463/16, від 28 січня 2021 року у справі №140/6315/20, від 30 вересня 2021 року у справі №620/4567/20.

Суд звертає увагу на наявність сталої судової практики Верховного Суду у вирішенні аналогічних спорів.

Суд також відхиляє доводи представника позивача щодо застосування строку передбаченого ст. 233 КЗпП України, оскільки відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 232 КЗпП України безпосередньо в місцевих загальних судах розглядаються трудові спори за заявами роботодавця про відшкодування працівниками матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, тому строк оскарження в один рік застосовується для звернення до місцевих загальних судів.

Водночас, у постанові від 22 січня 2020 року у справі №813/1045/18 Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи справу за позовом військової частини до військовослужбовця про стягнення з останнього матеріальної шкоди, завданої ним державі через особисту неправомірну бездіяльність під час проходження військової служби, дійшла висновку, що спір у справі щодо відшкодування державі в особі військової частини НОМЕР_4 шкоди, завданої військовослужбовцем шляхом втрати майна під час здійснення ним повноважень, пов`язаних з проходженням військової (публічної) служби, є публічно-правовим і належить до юрисдикції адміністративних судів.

У цій же справі Велика Палата Верховного Суду також зазначила, що такі спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Отже, за висновком Великої Палати Верховного Суду зазначений спір саме пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, оскільки у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи під час перебування її на публічній службі.

У контексті спірного питання дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, варто зазначити, що до спірних правовідносин належить застосовувати тримісячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, оскільки у цьому спорі з позовом до суду звернувся саме суб`єкт владних повноважень.

Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у справі №140/6315/20 (постанова від 28 січня 2021 року) і підстави для відступлення від нього відсутні.

Щодо посилання позивача на карантинні обмеження, суд зазначає наступне.

Верховний суд у постанові по справі 640/10199/19 від 04.02.2021 зазначив, що встановлення карантину не може бути безумовною підставою для поновлення процесуального строку на подання відповідної скарги, оскільки скаржник повинен аргументувати те, які карантинні заходи та в який саме спосіб завадили йому звернутися до суду з відповідною заявою протягом строку, визначеного законом, а суд, в свою чергу, має надати безпосередню оцінку поважності цих причин.

У свою чергу, позивачем не вказано, яким чином встановлення карантинних обмежень стали на заваді звернення до суду у встановлений законом строк, зокрема засобами електронного зв`язку (електронною поштою), засобами поштового зв`язку.

Таким чином, зміст доводів позивача не свідчить про те, що військова частина НОМЕР_1 не мала об`єктивної можливості звернутися до суду за захистом своїх прав у строк встановлений КАС України.

Отже, оскільки позивачем не наведено обставин, які б давали підстави для висновку про наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від волі позивача, обставин, які б зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду у цій категорії спорів.

Згідно з ч.3 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи пропуск встановленого законом тримісячного строку звернення до суду з цим позовом та відсутність обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску поважними, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків, передбачених п.8 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст.122, 123, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в :

в задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку - відмовити повністю.

Позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Р.І. Кузан