Справа № 640/35637/21
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2022-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

31 серпня 2022 року м. Київ№ 640/35637/21
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглядаючи адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібний»
доГоловного управління Держпродспоживслужби в м. Києві
про визнання протиправною та скасування постанови,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Хлібний» звернулось до суду з даним позовом, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову № 22 про накладення штрафу, передбаченого статтею 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин» від 19.08.2021.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Від представника відповідача по справі надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду через пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою від 11.01.2022 призначено судове засідання для вирішення питання стосовно дотримання позивачем строку звернення до суду.

Під час судового засідання представник відповідача подане клопотання підтримав та просив суд його задовольнити посилаючись при цьому на те, що оскаржувана постанова отримана позивачем 26.08.2021, внаслідок чого звернення до суду з даним позовом 03 грудня 2021 року відбулась поза межами спеціального законодавчо встановленого місячного строку.

Представник позивача проти поданого клопотання заперечив, посилаючись при цьому на те, що про існування оскаржуваної постанови йому стало відомо 12.11.2021 коли Фортечним ВДВС у м. Кропивницькому було відкрито виконавче провадження №67489335 та арештовано всі рахунку позивача. Стосовно факту вручення постанови 26.08.2021 представник позивача зазначив, що рекомендований лист №676 з постановою про накладення штрафу в порушення п.96 Правил надання послуг поштового зв`язку посадовою особою «Укрпошти» було вручено охоронцю будівлі ОСОБА_1 , а не уповноваженому представнику позивача Верещак А.О.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч.ч.2-3 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 17 ст.66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» визначено, що потерпілий та особа, щодо якої винесено постанову у справі, мають право оскаржити її в адміністративному (досудовому) порядку або до суду в порядку, визначеному законом, протягом одного місяця з дня її винесення.

Таким чином, в рамках спірних правовідносин строк в 1 місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів у спорі з органом державної влади.

Крім цього, процесуальним законом початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як підтверджується матеріалами справи, оскаржувана постанова про накладення штрафу була направлена відповідачем засобами поштового зв`язку 19.08.2021 згідно фіскального чеку №676 (а.с.128 том 1) та згідно повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення за тим же ідентифікатором (а.с.1 том 2) була вручена 26.08.2021 представнику позивача за довіреністю.

Стосовно доводів позивача про те, що постанову про накладення штрафу вручено не уповноваженій особі, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Частиною 16 ст.66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» передбачено, що постанова у справі вручається особі, щодо якої її винесено, або її представникові під розписку або надсилається рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

Рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №676 (а.с.1 том 2) підтверджується направлення відповідачем оскаржуваної постанови за адресою відповідача, що вказана в ЄДР: 25009, м. Кропивницький, вул. Соборна, 17, оф.13.

Таким чином, відповідачем чітко дотримано встановлений порядок надіслання (повідомлення) позивача про оскаржувану постанову.

Тобто, на стадії проставлення працівником «Укрпошти» штемпелю на поштовому відправленні, в тому числі і на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, обов`язок відповідача щодо належного повідомлення позивача за адресою реєстрації вважається виконаним, а відповідач не може нести будь-яких негативних наслідків через дій третіх осіб в процесі пересилання та вручення поштового відправлення.

Оскільки позивачем не оскаржувались дії «Укрпошти» в частині вручення поштової кореспонденції не уповноваженій на те особі, суд приходить до висновку про те, що оскаржувана постанова була вручена уповноваженому представнику позивача 26.08.2021.

Посилання позивача на те, що ТОВ «Хлібний» не має жодних трудових відносин та/або довірчих відносин з Цапенко П.І. є недоречними, адже довіреність на отримання поштової кореспонденції може бути видана юридичною особою не лише своєму працівнику; довіреність не є бланковим документом суворої звітності, а отже неможливо без дослідження відповідних доказів, в тому числі і допиту свідків попереджених про кримінальну відповідальність, однозначно і беззаперечно стверджувати, що ТОВ «Хлібний» не видавало довіреності на отримання поштової кореспонденції особі, підпис якої міститься на рекомендованому поштовому відправлення, при тому що дані обставини можуть бути встановлені виключно в порядку цивільного, а не адміністративного судочинства.

Таким чином, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які належні і допустимі докази на користь того, що особа, підпис якої міститься на рекомендованому поштовому повідомленні (а.с.1 том 2) не є уповноваженою позивачем особою на отримання даного листа, то суд приходить до висновку про те, що оскаржувана постанова була отримана позивачем 26.08.2021, а тому звернення до суду з даним позовом відбулось поза межами встановленого строку, внаслідок чого позов слід залишити без розгляду.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) в рішенні «Іліан проти Туреччини», зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

В контексті наведеного, суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними, що надає впевненості іншим учасникам правовідносин.

При цьому, саме позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше. В іншому випадку виникають підстави для зловживання процесуальними правами.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За змістом ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 123, 240, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання (підписання).

Суддя П.О. Григорович