Справа № 420/12434/22
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2022-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 вересня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Вовченко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 06 вересня 2022 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, в якій позивачі просять суд:

1. Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Одеській області, при проведенні перерахунку та виплати пенсії з 01.12.2019 р. з обмеженням її максимального розміру;

2. Зобов`язати Головне управління Пенсійною фонду України у Одеській області здійснити перерахунок та виплату пенсії без обмеження її максимального розміру з 01.12.2019 р., у розмірі 31051,29 грн з урахуванням виплачених сум;

3. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Одеській області здійснити виплату заборгованість пенсії за рішенням Одеського окружною адміністративного суду № 420/11550/21 від 07 вересня 2021 року за період з 01.12.2019 р. по 31.05.2022 р. у розмірі 587128,62 грн. з виплатою компенсації втрати частини доходів;

4. Зобов`язати Головно управління Пенсійного фонду України у Одеській області здійснити виплату заборгованість пенсії за минулий час без обмеження її максимального розміру з 01.06.2022 р. по день проведення перерахунку.

Ознайомившись зі змістом позову, суддя дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст. 160 КАС України.

Згідно п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В той же час, суддя зазначає, що відповідно до ч.5 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у цій справі є правомірність обмеження позивачу пенсії максимальним розміром та виплата Головним управлінням Пенсійного фонду України в Одеській області позивачу заборгованості пенсії за рішенням Одеського окружною адміністративного суду № 420/11550/21 від 07 вересня 2021 року за період з 01.12.2019 р. по 31.05.2022 р. у розмірі 587128,62 грн. з виплатою компенсації втрати частини доходів.

Частиною 1 статті 383 КАС України встановлено, що особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Аналіз відповідних норм процесуального закону свідчить, що є такі види судового контролю за виконанням судового рішення, як зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу (ст. 382 КАС України) та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду (ст. 383 КАС України).

Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 806/2143/15 (адміністративне провадження № К/9901/5159/18) звертав увагу, що зазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Крім того, Верховний Суд зазначив, що наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС України (ст.ст. 382, 383 КАС України), який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України, судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень. З огляду на вищенаведене, у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, за КАС України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження.

Відтак, вимоги про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які прийняті (вчинені або не вчинені) на виконання судового рішення, зобов`язання вчинити дії на виконання іншого судового рішення, в окремому судовому провадженні не розглядаються.

Вказана позиція узгоджується з позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 11 лютого 2021 року по справі № 420/5234/19.

Отже, заявлені позивачем вимоги щодо зобов`язання відповідача виплатити заборгованість пенсії за рішенням Одеського окружною адміністративного суду № 420/11550/21 від 07 вересня 2021 року за період з 01.12.2019 р. по 31.05.2022 р. у розмірі 587128,62 грн. з виплатою компенсації втрати частини доходів, не можуть заявлятись у вигляді окремого позову, а повинні вирішуватись у межах справи №420/11550/21 у порядку ст.383 КАС України.

Отже, позивачу слід уточними позовні вимоги.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач у позовній заяві у посилається просить визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Одеській області, при проведенні перерахунку та виплати його пенсії з 01.12.2019 з обмеженням її максимального розміру, однак доказів на підтвердження перерахунку його пенсії з 01.12.2019 з обмеженням її максимального розміру до суду не надав.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені позивачем шляхом надання до суду належним чином оформленої позовної заяви з уточненими позовними вимогами та доказів на підтвердження зазначених у позовній заяві обставин (з копією відповідачу).

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Вовченко