Справа № 657/918/20
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 657/918/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2020 року ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ГУ Держпродспоживслужби в Херсонській області, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу № 3 від 04 травня 2020 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що постановою №3 від 04 травня 2020 року, винесеною головним державним інспектором Херсонської області Шевченко С.А. позивача притягнено до адміністративної відповідальності за п.19 ч.1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 23615 грн. Підставою стало те, що під час проведення позапланової перевірки стосовно додержання оператором ринку ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства про харчові продукти на потужності з обігу та реалізації харчових продуктів, встановлено невиконання законних вимог припису посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень Закону України № 2042-V111 що є порушенням, передбаченим п.19 ч.1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» - не виконання законних вимог припису посадової особи компетентного органу його територіального органу щодо усунення порушень зазначеного Закону. Зазначена постанова була отримана поштою 07 травня 2020 року і саме з того часу позивачу стало відомо про прийняте відносно нього рішення. Позивач, не погоджуючись із постановою відповідача, зазначає, що відповідно до п.3 Розділу 1V Інструкції «Оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення» та норм ст. 293 КУпАП України - позивачем подано скаргу про скасування постанови №3 від 04.05.2020, в якій позивач посилався на численні порушення чинних норм Законодавства України зі сторони посадових осіб Чаплинського міжрайонного управління ГУ ДПСС в Херсонській області які проводили позапланову перевірку, допущені ними численні порушення так і головного державного інспектора Херсонської області, який і виніс оскаржувану позивачем постанову №3 від 04.05.2020. 09.06.2020 року позивач отримав відповідь з Держпроспоживслужби України від 28.05.2020 за вих. № 23.2-10/1/3101, в якій головний державний інспектор Держпроспоживслужби України вказав, що за результатами розгляду матеріалів справи, наданих Головним управлінням Держпроспоживслужби в Херсонській області встановлено, що в період з 25.11.2019 по 29.11.2019 на підставі наказу Головного управління від 20.11.2019 № н/4688 та направлення Головного управління від 20.11.2019 № 4002 проведено плановий захід державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР. Складено акт від 26.11.2019 № 4688/123 та припис щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері безпечності окремих показників якості харчових продуктів, ветеринарної медицини від 28.11.2019 № 29-1-37/44. За результатами проведеного позапланового заходу на підставі наказу від 13.04.2020 № /1469-20 складено відповідний акт від 16.04.2020 №1469/80, в якому зазначено перелік порушень, що свідчить про невиконання вимог пропису та протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми від 21.04.2020 №002. Не погоджуючись з вказаними рішенням, а саме Постановою №3 від 04.05.2020 року, винесеною головним державним інспектором Херсонської області Шевченко С.А. відносно позивача про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за п. 19 ч.1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 23615,00 грн та з висновком Головного державного інспектора Держпроспоживслужби України Коваль Б. про відмову в його скасуванні відповідь від 28.05.2020 року за вих. №23.2-10/1/3101 ) в зв`язку з чисельними порушеннями, допущеними фахівцями при процедурі прийняття вказаного рішення, а також з не відповідністю обставинам викладеним в документах реальним обставинам справи, - позивач звернувся до суду адміністратвиним позовом, зазначивши, що з 12.03.2020 року до 03.04.2020 року, на усій території України установлено карантин (постанова КМ України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 року №211). Відповідно Закону України від 17.03.2020 № 530-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), відповідно до вище вказаного Закону встановлено мораторій на перевірки до 31 травня 2020 р… звільнення від сплати ЄСВ (для ФОП), штрафів за несплату податків та несвоєчасне звітування (крім ПДВ, акцизу та ренти), а також перенесення строків нових правил з РРО. Запровадженням податкових та неподаткових пільг для бізнесу законодавець мав на меті мінімізувати негативні наслідки як для людей, так і для економіки країни в цілому. Також на час прийняття оскаржуваної постанови відповідач не володів відомостями про інформованість позивача щодо дати розгляду справи, отже немав приступати до розгляду справи. Оскільки при винесені постанови про накладення штрафу головним державним інспектором Херсонської області Шевченко С.А. належним чином не були вивчені документи на підставі яких і прийнято рішення зокрема порушення вимог щодо складання акту. Акт складений за результатами проведення заходу державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР № 1469/80 від 16.04.2020 підписаний лише фахівцями ГУ Держпроспоживслужби в Херсонській області, підписи оператора ринку (керівника суб`єкта господарювання) або уповноваженої особи відсутні, підпис про отримання акту відсутні. Таким чином, вказаний документ не міг бути використаний при прийняті рішення по суті в порушення вимог Наказу №446 від 08.08.2019 року «Про затвердження форми акта, складеного за результатами проведення заходу державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР». Крім того, акт про порушення №1469/80 був складений 16.04.2020 року, а протокол був складений 21 квітня 2020 року, тобто вказаний термін був порушений. Протокол позивачем не підписувався і не підписувався уповноваженою особою, бо такої не існує. Нікому нотаріально посвідчене доручення на представництво своїх інтересів позивач не надавав. Те, що фахівці примусили дружину позивача поставити підпис у протоколі не наділяє її правами особи, яка притягається до відповідальності чи її представництвом. Протокол, який знаходиться у позивача це світлокопія заповнена невідомо в якому місті та невідомо в присутності яких осіб, на вказаному протоколі синьою пастою існують лише часткові пояснення дружини позивача стосовного того, що позивач не може надати пояснення так як він хворіє, а також відмітки про отримання примірника протоколу. Протокол не містить у собі всіх вказаних вимог, лише вказано ПІБ, ІНКПП, адресу, також вказано уповноважену особу, яка нею не являється. Суть правопорушення взагалі не описано. Пояснення та підпис вказаного у протоколі свідка відсутні і чи взагалі вказаному громадянину, що-небудь відомо про складення протоколу та його суті не зрозуміло. Також позивач зазначив, що при складені постанови відомості щодо адреси внесені невірно, зокрема вказана адреса ніякого відношення до позивача не має, за вказаною адресою знаходиться багатоквартирний житловий будинок. На підставі викладеного, позивач вважає постанову № 3 від 04.05.2020 протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Рішенням Каланчацького районного суду Херсонської області від 11 листопада 2021 позов задоволений.

У відповідності до ч. 1 ст. 318 КАС України постановою 5ААС від 08.04.2022 апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області задоволено частково; рішення Каланчацького районного суду Херсонської області від 11 листопада 2021 року скасовано; справу направлено на розгляд за предметною підсудністю до Одеського окружного адміністративного суду.

29.04.2022 справа № 657/918/20 надійшла до Одеського окружного адміністративного суду, у зв`язку із чим справу ухвалою судді від 03.05.2022 прийнято до провадження та ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відзив на адміністративний позов від відповідача до суду не надійшов. В той же час, під час первинного розгляду справи, відповідачем до суду надано відзив, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що позивач присвячує більшу частину рішення Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, ветеринарної медицини затвердженої наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 10 квітня 2019 року № 182 (далі по тексту Інструкція) та зазначає, що відносно ФОП ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення Головним управлінням повинен складатися протягом двадцять чотири години. Зазначені твердження приводять до неправильного застосування норм матеріального права. Головним управлінням винесено постанову від 04 травня 2020 року №3 та притягнуто до відповідальності ФОП ОСОБА_1 згідно Закону України 2042. Згідно з Інструкцією, посадова особа компетентного органу застосовує цю інструкцію у разі порушення законодавства у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, ветеринарної медицини, за яке Кодексом України про адміністративне правопорушення передбачено адміністративну відповідальність передбаченні статтями 42-1. 42-2. 107-107-2, 166-22.188-22.238. Крім того, Закон України 2042 є профільним законом Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області, яким визначається порядок проведення планових та позапланових заходів та притягнення до відповідальність юридичних та фізичних осіб підприємців за порушення законодавства про харчові продукти та корми. Під час проведення позапланового заходу 16 квітня 2020 року посадовим особам Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області гр. ОСОБА_2 було надано довіреність якою ФОП ОСОБА_1 останню уповноважив представляти свої інтереси в органах Державної служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. Тобто, доводи про те, що акт та протокол не підписувалися ОСОБА_1 і зазначені матеріали перевірки не підписувалися уповноваженою ним на то особою є необґрунтованими. Незрозумілим є посилання позивача щодо заборони проведення перевірок з 12 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року, у зв`язку із встановленням карантину на всій території України. Аналогічні заперечення відповідачем висловлені і в апеляційній скарзі на рішення Каланчацького районного суду Херсонської області від 11 листопада 2021 р.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що в період з 25.11.2019 по 29.11.2019 на підставі наказу Головного управління від 20.11.2019 № н/4688 та направлення Головного управління від 20.11.2019 № 4002 проведено плановий захід державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР.

За результатом проведеної перевірки контролюючим органом складено акт від 26.11.2019 № 4688/123 та припис щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері безпечності окремих показників якості харчових продуктів, ветеринарної медицини від 28.11.2019 № 29-1-37/44 (а. с. 65).

За результатами проведеного позапланового заходу на підставі наказу від 13.04.2020 № /1469-20 (а. с. 63) складено відповідний акт від 16.04.2020 №1469/80 (а. с. 66-75), в якому зазначено перелік порушень, що свідчить про невиконання вимог припису, та протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми від 21.04.2020 № 002 (а.с.76-78) .

23 квітня 2020 року було підписане повідомлення про розгляд справи 04 травня 2020 року о 14:00 год. за адресою: м. Херсон , вул. Перекопська, 17 (а.с.79).

04 травня 2020 року головним державним інспектором ГУ Держпродспоживслужби в Херсонській області Шевченко С.А. було винесено постанову про накладення штрафу №3, згідно якої позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за п.19 ч.1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 23615,00 грн (а. с. 80-81).

Зазначену постанову позивач отримав поштою 07 травня 2020 року і саме з того часу позивачу стало відомо про прийняте відносно нього рішення. Позивач, не погоджуючись із постановою відповідача, зазначає наступне. Відповідно до п.3 Розділу 1V Інструкції «Оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення» та норм ст. 293 КУпАП України - позивачем подано скаргу про скасування постанови №3 від 04.05.2020 року, в якій позивач посилався на численні порушення чинних норм Законодавства України зі сторони посадових осіб Чаплинського міжрайонного управління ГУ ДПСС в Херсонській області, які проводили позапланову перевірку, допущені ними численні порушення так і головного державного інспектора Херсонської області, який і виніс оскаржувану позивачем постанову №3 від 04.05.2020 року.

09.06.2020 позивач отримав відповідь з Держпроспоживслужби України від 28.05.2020 року за вих. № 23.2-10/1/3101, в якій головний державний інспектор Держпроспоживслужби України Коваль Б. вказав, що за результатами розгляду матеріалів справи, наданих Головним управлінням Держпроспоживслужби в Херсонській області встановлено, що в період з 25.11.2019 по 29.11.2019 на підставі наказу Головного управління від 20.11.2019 № н/4688 та направлення Головного управління від 20.11.2019 №4002 проведено плановий захід державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, складено акт від 26.11.2019 № 4688/123 та припис щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері безпечності окремих показників якості харчових продуктів, ветеринарної медицини від 28.11.2019 № 29-1-37/44.

За результатами проведеного позапланового заходу на підставі наказу від 13.04.2020 № /1469-20 складено відповідний акт від 16.04.2020 №1469/80, в якому зазначено перелік порушень, що свідчить про невиконання вимог пропису, та протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми від 21.04.2020 №002.

Зважаючи на неправомірність оскаржуваної постанови, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає зазначену постанову про накладення штрафу № 3 від 04 травня 2020 року обґрунтованою, а позовні вимоги не підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

За визначеннями, наведеними у частині 1 статті 1 Закону України від 18.05.2017 року №2042-VIII "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" (далі - Закон №2042-VIII):

9) державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог;

19) інспектування - форма державного контролю, яка полягає у здійсненні перевірки стану здоров`я та благополуччя тварин, виробництва та обігу харчових продуктів та кормів з метою встановлення відповідності законодавству про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин;

20) компетентний орган - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини. Термін "компетентний орган" для іншої країни означає відповідний орган цієї країни, якому надано повноваження щодо організації та здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин;

24) оператор ринку - оператор ринку харчових продуктів, оператор ринку кормів, оператор потужностей. Для цілей розділу VII цього Закону до операторів ринку також належить оператор ринку у сфері поводження з побічними продуктами тваринного походження.

Статтею 2 Закону №2042-VIII передбачено, що законодавство про державний контроль складається з Конституції України, цього Закону, Митного кодексу України, законів України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", "Про ветеринарну медицину", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та інших виданих відповідно до них нормативно-правових актів.

Згідно зі статтею 3 Закону №2042-VIII дія цього Закону поширюється на суспільні відносини, пов`язані із здійсненням державного контролю за діяльністю операторів ринку, які здійснюють виробництво та / або обіг харчових продуктів, інших об`єктів санітарних заходів та / або кормів, у тому числі ввезення (пересилання) на митну територію України харчових продуктів та/або кормів, з метою перевірки цієї діяльності на відповідність законодавству про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 7 Закону №2042-VIII компетентний орган у сфері державного контролю вживає у межах своїх повноважень заходів для усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, а також для притягнення винних осіб до відповідальності, встановленої законом.

Згідно з частинами 2, 3 статті 7 Закону №2042-VIII систему компетентного органу складають компетентний орган, його територіальні органи, а також державні установи, підприємства та організації, підпорядковані компетентному органу.

Територіальні органи виконують повноваження компетентного органу в межах відповідних адміністративно-територіальних одиниць.

Частиною 3 статті 8 Закону №2042-VIII передбачено, що компетентний орган здійснює заходи державного контролю згідно із встановленими законодавством вимогами, зокрема щодо: 6) дій, які вживаються оператором ринку на виконання приписів, розпоряджень та рішень, виданих за результатами заходів державного контролю.

Згідно зі статтею 10 Закону №2042-VIII під час здійснення заходів державного контролю державні інспектори та державні ветеринарні інспектори зобов`язані: 1) дотримуватися вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин; 2) об`єктивно та неупереджено здійснювати заходи державного контролю у межах повноважень, передбачених законом; 3) дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах з операторами ринку, утримуватися від необґрунтованих висновків щодо відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства, а також від неправомірного та необґрунтованого притягнення операторів ринку до відповідальності та застосування до них примусових заходів; 4) не розголошувати інформацію з обмеженим доступом, одержану під час здійснення заходів державного контролю, крім випадків, передбачених законом; 5) пред`являти документи, що посвідчують особу державного інспектора або державного ветеринарного інспектора та підтверджують його повноваження на здійснення заходів державного контролю, а також оформляти і надавати документи, пов`язані із здійсненням заходів державного контролю.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону №2042-VIII під час здійснення заходів державного контролю державні інспектори та державні ветеринарні інспектори мають право: 1) безперешкодного доступу без попередження до потужностей під час їх роботи; 2) здійснювати інспектування потужностей, випробувальних лабораторій, що розміщуються на потужностях і пов`язані з виробництвом та/або обігом харчових продуктів та/або кормів; 3) здійснювати відбір зразків з метою перевірки відповідності законодавству про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин; 4) проводити аудит постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, за умови наявності відповідної підготовки; 5) перевіряти документи щодо дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин і отримувати їх копії; 6) здійснювати інтерпретацію результатів лабораторних досліджень (випробувань) зразків; 7) видавати приписи щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин; 8) збирати докази, що підтверджують порушення операторами ринку цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, у тому числі здійснювати відбір зразків; 9) здійснювати позапланові інспектування потужностей з метою перевірки виконання операторами ринку приписів, розпоряджень та рішень, прийнятих за результатами здійснення попередніх заходів державного контролю.

Згідно зі статтею 15 Закону №2042-VIII оператор ринку під час здійснення заходів державного контролю має право: 1) вимагати від державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, інших осіб, які здійснюють заходи державного контролю, дотримання цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин; 2) перевіряти наявність у державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, інших осіб, які здійснюють заходи державного контролю, службового посвідчення (документа, що посвідчує особу); 3) одержувати копії направлення на проведення інспектування або аудиту; 4) не допускати державних інспекторів та державних ветеринарних інспекторів до здійснення інспектування та аудиту, якщо: а) інспектування або аудит здійснюється з порушенням вимог щодо періодичності інспектування та аудиту, встановленої щорічним планом державного контролю, та за відсутності підстав для проведення позапланових заходів державного контролю; б) державний інспектор або державний ветеринарний інспектор не надав копій документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; в) державний інспектор або державний ветеринарний інспектор не вніс запис про здійснення відповідного заходу державного контролю до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (у разі надання такого журналу оператором ринку); 5) бути присутнім під час здійснення заходів державного контролю, залучати до здійснення таких заходів юридичних і фізичних осіб, за умови що такі особи не перешкоджають здійсненню відповідних заходів; 6) вимагати нерозголошення інформації з обмеженим доступом, що належить оператору ринку; 7) одержувати та ознайомлюватися з актами державного контролю, актами відбору зразків, розпорядженнями, приписами, рішеннями; 8) надавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до актів державного контролю, актів відбору зразків протягом п`яти робочих днів з дня отримання таких актів оператором ринку; 9) під час відбору зразків одержувати додаткові зразки для проведення альтернативного лабораторного дослідження (випробування); 10) вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від державних інспекторів та державних ветеринарних інспекторів внесення до нього записів про здійснення інспектування та аудиту до початку їх проведення; 11) оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні рішення, дії та бездіяльність посадових осіб компетентного органу та інших осіб, які здійснюють заходи державного контролю; 12) на відшкодування в порядку, встановленому Цивільним кодексом України, шкоди (збитків), заподіяної (завданих) неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю посадових осіб компетентного органу та інших осіб, які здійснюють заходи державного контролю.

Відповідно до статті 16 Закону №2042-VIII оператор ринку зобов`язаний: 1) допускати державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів та інших визначених цим Законом осіб до здійснення заходів державного контролю, за умови дотримання ними порядку здійснення державного контролю, передбаченого цим Законом; 2) усувати виявлені невідповідності шляхом здійснення корекцій та коригувальних дій; 3) надавати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю; 4) забезпечувати умови для відбору зразків; 5) одержувати примірник припису, розпорядження, рішення, акта або іншого документа, складеного за результатами заходу державного контролю.

У статті 18 Закону №2042-VIII наведені зокрема такі вимоги до заходів державного контролю: 1. Державний контроль здійснюється компетентним органом, крім випадків, встановлених цим Законом. 2. Державний контроль має бути ризик-орієнтованим та здійснюватися з періодичністю, що є достатньою для досягнення цілей цього Закону. 3. Заходи державного контролю здійснюються без попередження (повідомлення) оператора ринку, крім аудиту та інших випадків, коли таке попередження є необхідною умовою забезпечення ефективності державного контролю. 4. Заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках. 5. Державний контроль здійснюється на будь-якій стадії виробництва та обігу харчових продуктів та кормів. 7. Державний контроль у формах інспектування та аудиту здійснюється із застосуванням актів державного контролю. Акт державного контролю має містити вичерпний перелік питань для перевірки дотримання оператором ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин. Кожне таке питання повинно містити посилання на вимогу нормативно-правового акта (статтю, частину, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає дотриманню оператором ринку. Якщо за результатами інспектування або аудиту виявлено невідповідність, в акті державного контролю наводиться детальний опис відповідних порушень законодавства. Акт державного контролю складається у двох примірниках, один з яких вручається оператору ринку протягом трьох робочих днів з дня його складення.

Під час здійснення інспектування та аудиту забороняється перевіряти питання, які: - відсутні в акті державного контролю; - не містять посилань на вимогу законодавства України (у тому числі на відповідну статтю, її частину, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає дотриманню оператором ринку.

Здійснення інспектування та аудиту без застосування акта державного контролю, а відбору зразків - без застосування акта відбору зразків забороняється.

Державні інспектори, державні ветеринарні інспектори, інші особи, що здійснюють заходи державного контролю, а також оператори ринку мають право фіксувати процес здійснення державного контролю засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню відповідних заходів.

Згідно з частинами 1, 4 статті 19 Закону №2042-VIII заходи державного контролю здійснюються у формі аудиту, інспектування, передзабійного та післязабійного огляду, відбору зразків, лабораторного дослідження (випробування), документальної перевірки, перевірки відповідності, фізичної перевірки.

Інспектування передбачає перевірку дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин та відповідності їх діяльності вимогам щодо: 1) гігієни; 2) плану коригувальних дій, розробленого та впровадженого оператором ринку за результатами попередніх перевірок; 3) інцидентів, пов`язаних з безпечністю харчових продуктів та/або кормів.

Інспектування може включати в себе перевірку потужностей, прилеглої території, приміщень, обладнання та інвентарю, транспортних засобів, а також харчових продуктів та кормів; сировини, інгредієнтів, допоміжних матеріалів для переробки, які використовуються для приготування та виробництва харчових продуктів та кормів, напівфабрикатів; предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами; засобів та процесів прибирання і догляду, а також пестицидів; маркування, зовнішнього вигляду та реклами.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (надалі - Закон № 877-V).

Частиною 1 статті 2 Закону №877-V передбачено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до частини 7 статті 2 Закону №877-V центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Статтею 7 Закону №877-V (Розпорядчі документи органів державного нагляду (контролю) передбачено таке:

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до частини 1 стаття 12 Закону №877-V невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

Статтею 65 Закону №2042-VIII передбачена відповідальність за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми, а в пунктах 1 - 23 частини 1 цієї статті наведені правопорушення, за які оператори ринку несуть відповідальність у вигляді штрафу.

Так, згідно з пунктом 19 частини 1 статті 65 Закону №2042-VIII невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог (приписів) посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми - тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі восьми мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до частини 2 статті 65 Закону №2042-VIII у разі вчинення оператором ринку будь-якого з правопорушень, передбачених пунктами 2-4, 6, 8, 9, 11, 12 частини першої цієї статті, вперше протягом останніх трьох років, що передують вчиненню такого правопорушення, державний інспектор (державний ветеринарний інспектор) видає оператору ринку припис щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми без оформлення відповідного протоколу.

Статтею 66 Закону №2042-VIII передбачені такі правила провадження у справах про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми:

Провадження у справах про порушення юридичними особами та фізичними особами - підприємцями цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми здійснюється відповідно до положень цієї статті.

Штраф за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

Протокол про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми (далі - протокол) за результатами здійснення заходів державного контролю мають право складати державні інспектори та державні ветеринарні інспектори.

У протоколі зазначаються: 1) дата і місце його складення; 2) посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; 3) відомості про особу, щодо якої складено протокол (найменування та місцезнаходження юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання фізичної особи - підприємця, адреса відповідної потужності, контактні дані); 4) місце, час вчинення і суть вчиненого порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми; 5) посилання на положення нормативно-правового акта (із зазначенням відповідної статті, пункту, її частини чи абзацу), яке було порушено особою, щодо якої складено протокол; 6) посилання на акт державного контролю та інші докази, якими підтверджується вчинення порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми особою, щодо якої складено протокол; 7) прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання, контактні дані свідків та/або потерпілих та їхні пояснення (за наявності); 8) пояснення особи, щодо якої складено протокол, або її представника чи запис про відмову від надання пояснень; 9) інші відомості, що сприяють всебічному та об`єктивному розгляду і вирішенню справи (за наявності).

Форма протоколу затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини.

Особа, щодо якої складено протокол, або її представник має право викласти у протоколі або на окремому аркуші, що додається до нього, своє пояснення щодо змісту протоколу, засвідчивши їх особистим підписом. У разі відмови особи, щодо якої складено протокол, або її представника від надання таких пояснень у протоколі робиться відповідний запис. Викладені у протоколі або на окремому аркуші, що додається до нього, пояснення свідків та/або потерпілих засвідчуються їхніми підписами.

Протокол складається у двох примірниках та підписується особою, яка його склала. Один примірник протоколу вручається під розписку особі, щодо якої складено протокол, або її представникові, а другий - зберігається у компетентному органі або його територіальному органі. У разі відмови особи, щодо якої складено протокол, або її представника від отримання примірника протоколу в ньому робиться відповідний запис, і не пізніше наступного робочого дня після складення протокол надсилається такій особі рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення. У разі ненадання особою, щодо якої складено протокол, інформації про її місцезнаходження (місце проживання) протокол надсилається за відповідною адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, і вважається врученим незалежно від факту його отримання такою особою.

Справа про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми (далі - справа) розглядається компетентним органом або його територіальними органами. Від імені зазначених органів розглядати справи мають право головні державні інспектори та головні державні ветеринарні інспектори.

Справа розглядається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня отримання відповідною посадовою особою протоколу та інших матеріалів справи. За письмовим клопотанням особи, щодо якої складено протокол, розгляд справи відкладається, але не більше ніж на десять робочих днів, для подання нею додаткових матеріалів або з інших поважних причин.

Час і місце розгляду справи повідомляються особі, щодо якої складено протокол, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дня її розгляду. Повідомлення про час і місце розгляду справи вручається особі, щодо якої складено протокол, або її представникові під розписку або надсилається їй рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення. Повідомлення про час і місце розгляду справи, надіслане рекомендованим поштовим відправленням за місцезнаходженням (місцем проживання) особи, щодо якої складено протокол, зазначеним у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається врученим незалежно від факту його отримання такою особою.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, щодо якої складено протокол, якщо є відомості про її належне повідомлення про час і місце розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Особа, щодо якої складено протокол, має право ознайомитися з матеріалами справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися правовою допомогою адвоката або іншого фахівця у галузі права, оскаржувати постанову у справі.

Справа не може бути розпочата, а розпочата справа підлягає закриттю у разі: 1) відсутності події або складу порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми; 2) втрати чинності положенням закону, яким встановлено відповідальність за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми; 3) закінчення визначеного законом строку, протягом якого може бути накладено штраф; 4) наявності за тим самим фактом порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми постанови про накладення штрафу або нескасованої постанови про закриття справи, винесеної щодо тієї самої особи; 5) державної реєстрації припинення у результаті ліквідації юридичної особи, щодо якої складено протокол; 6) смерті фізичної особи - підприємця, щодо якої складено протокол.

За результатами розгляду справи головний державний інспектор (головний державний ветеринарний інспектор) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення штрафу; 2) про закриття справи.

Постанова у справі має містити: 1) прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка винесла постанову; 2) дату і місце розгляду справи; 3) відомості про особу, щодо якої винесено постанову, а також потерпілого (за наявності); 4) опис обставин, встановлених під час розгляду справи, та доказів, що їх підтверджують; 5) посилання на положення законодавства, які були порушені, та/або зазначення підстав для закриття справи; 6) посилання на положення закону, які передбачають відповідальність за правопорушення; 7) прийняте у справі рішення.

Постанова про накладення штрафу має відповідати вимогам до виконавчого документа, передбаченим Законом України "Про виконавче провадження".

Постанова у справі вручається особі, щодо якої її винесено, або її представникові під розписку або надсилається рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

Відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів регулює Закон України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" №771/97-ВР від 23.12.1997 року (далі - Закон №771/97-ВР), який також визначає порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї.

У пункті 55 частині 1 статті 1 Закону №771/97-ВР визначено, що оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) - це суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об`єктів санітарних заходів. Оператором ринку також вважається агропродовольчий ринок.

Відповідно до статті 4 Закону №771/97-ВР державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.

Держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом: встановлення санітарних заходів; встановлення вимог до окремих показників якості харчових продуктів; державної реєстрації визначених цим Законом об`єктів санітарних заходів; видачі, припинення, анулювання та поновлення експлуатаційного дозволу; інформування та підвищення обізнаності операторів ринку і споживачів щодо безпечності та окремих показників якості харчових продуктів; встановлення вимог щодо стану здоров`я персоналу потужностей; участі у роботі відповідних міжнародних організацій; здійснення державного контролю; притягнення операторів ринку, їх посадових осіб до відповідальності у разі порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.

Згідно зі статтею 19 Закону №771/97-ВР оператори ринку мають право:

1) одержувати в установленому порядку від компетентного органу:

- належним чином оформлені документи, що є результатом здійснення державного контролю потужностей та об`єктів санітарних заходів, які перебувають в управлінні оператора ринку, включаючи акти перевірок, приписи, розпорядження, протоколи, документи, на підставі яких оператор ринку або його посадові особи притягаються до відповідальності;

- іншу інформацію, пов`язану із здійсненням державного контролю потужностей та об`єктів санітарних заходів, що перебувають в управлінні оператора ринку;

2) не допускати до здійснення державного контролю державного інспектора, який не пред`явив перед початком проведення цього контролю посвідчення (направлення) на проведення заходу контролю, оформленого згідно з вимогами закону, та документ, що засвідчує особу державного інспектора.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування компетентного органу; найменування оператора ринку, а для фізичної особи - підприємця - прізвище, ім`я та по батькові, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження оператора ринку, місце проживання фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи компетентного органу зобов`язані пред`явити оператору ринку посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу компетентного органу, і надати оператору копію посвідчення (направлення).

Посадова особа компетентного органу без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний контроль оператора ринку.

У пункті 19 частини 1 статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» встановлено відповідальність за невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог (приписів) посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми у вигляді накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі восьми мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.

Аналіз наведених правових норм у системному зв`язку із положеннями статті 65 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» дозволяє дійти до висновку про те, що відповідальність суб`єкта господарювання настає у разі, якщо ним не усунуто порушення, визначені у приписі у визначений приписом строк, якщо інше прямо не передбачено спеціальним Законом.

При цьому, порушення, що полягає у невиконанні припису, достатньо для притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності за пунктом 19 частини 1 статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 30 серпня 2022 року по справі №640/992/20.

В оскарженій постанові підприємець притягнутий до відповідальності за пунктом 19 частини 1 статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» через невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог посадової особи органу контролю.

Зі змісту адміністративного позову вбачається, що факт невиконання припису № 29-1-37/44 від 28.11.2019 ФОП ОСОБА_1 позивачем у відведений строк не заперечується. Натомість позивач зазначає, що у 2014 р. йому поставлено діагноз «Ішемічна хвороба серця. Кадіосклеоз післяінфарктний. Шлуночкова екстрасистолія СН ІІ А ФК ІІІ». В період з 21.02.2014 по 28.02.2014 позивач перебував на стаціонарному лікуванні в кардіологічному відділенні № 2 Комунального закладу Херсонської обласної ради «Обласний кардіологічний диспансер».

Також в період з 11.02.2020 по 13.02.2020 позивач перебував на стаціонарному лікуванні у відділенні ГКН та інтервенційної радіології з РХБ Комунального некомерційного підприємства «Херсонська міська клінічна лікарня ім. О.С. Лучанського» Херсонської міської ради.

Позивач зазначає, що після проведеної перевірки та отримання припису, ним були розпочаті роботи щодо підготовки, розробляння та за проведення процедур НАССР у магазині «М`ясо». Однак через погіршення стану здоров`я та проведення різного роду обстежень, здачі аналізів та ін., позивач не зміг до визначеного терміну встигнути виконати вимоги припису від 28.11.2019 № 29-1-37/44.

Вирішуючи спір, суд враховує, що відповідно до припису № 29-1-37/44 від 28.11.2019 ФОП ОСОБА_1 приписано у строк до 07.03.2020: на потужності розробити, ввести в дію та забезпечити застосування постійно діючих процедур, що засновані на принципах системи небезпечних факторів та контролю у критичних точках. Забезпечити належну підготовку з питань застосування постійно діючих процедур, що базуються на принципах системи аналізу небезпечних факторів контролю у критичних точках, осіб, які є відповідальними за ці процедури, під час обігу харчових продуктів.

Невиконання у повному обсязі та у відведений строк вимог припису № 29-1-37/44 від 28.11.2019 стороною позивача фактично не заперечується. Натомість наводяться «перепони», які заважали позивачу виконати припис у тримісячний строк, наприклад перебування протягом трьох днів у лютому 2020 р. на стаціонарному лікуванні.

У протоколі № 002 від 21.04.2020 гр. ОСОБА_2 на підставі наданої ФОП ОСОБА_1 довіреності, згідно з якою останній уповноважив дружину представляти свої інтереси в органах Державної служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, здійснено запис про те, що припис не виконано у зв`язку із хворобою чоловіка ОСОБА_1 .

При цьому фізична особа-підприємець не має правового статусу юридичної особи, тому довіреність від імені такої особи видається нею як фізичною особою з додержанням законодавчих вимог щодо форми та змісту складання такої довіреності. З наявної в матеріалах справи копії довіреності вбачається, що ОСОБА_1 надав право Швець Т.В. представляти інтереси в органах державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. За формою та змістом така довіреність може слугувати підставою для визнання особи, яка її пред`явила при плановому чи позаплановому заході контролю, уповноваженою особою суб`єкта господарювання фізичної особи підприємця. Зміст такої довіреності дозволяє дійти висновку про намір та мету її складання, тому аргументи позивача про те, що він ніколи не уповноважував ОСОБА_2 на представництво його інтересів суд відхиляє.

Також суд зазначає, що такі несуттєві недоліки, як невірно зазначена адреса позивача АДРЕСА_1 замість АДРЕСА_1 ), враховуючи, що такі неточності не перешкоджають встановленню змісту складеного документу, не можуть слугувати підставою для відвернення відповідальності за умови допущеного дійсного порушення законодавства, факт чого не запере чувається позивачем.

Водночас суд враховує, що п. 1 ч. 1 ст.17 Закону №2042 передбачено, що державний контроль здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини перед будь-якими іншими інтересами та цілями у сфері господарської діяльності.

При цьому, в акті, складеному за результатами проведення заходу державного контролю у формі аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, від 16.04.2020 № 1469/80, наведено низку неусунених порушень, які утворюють небезпеку у питаннях життя і здоров`я людини. Наприклад порушення пункту 1.2.1: відповідно до технологічних процесів, асортименту харчових продуктів та оцінки ризику забезпечено належні умови для виробничих процесів, щоб запобігти забрудненню продуктів (пп. 2.6.2 п. 2.6 Наказу № 590); пункут 1.4.1: вода на потужностях, яка є інгредієнтом для харчових продуктів або яка може прямо чи опосередковано контактувати з ними, вода, призначена для виробництва льоду, а також зворотна вода, якщо така використовується в технологічному процесі, відповідає вимогам щодо питної води та гігієнічним вимогам щодо постачання води (пп. 2.8.1 п.2.8 розділу ІІ наказу № 590; ст. 47 ЗУ № 771/97-ВР) та ін.

Оскільки саме з метою усунення вказаних порушень, виявлених за наслідками здійснення попереднього заходу державного контролю, позивачу було видано припис № 29-1-37/44 від 28.11.2019, тому невиконання (несвоєчасне виконання) цих вимог відповідно до частини 1 статті 12 Закону № 877-V тягне для суб`єкта господарювання відповідальність та становить склад правопорушення, передбаченого пунктом 19 частини 1 статті 65 Закону №2042-VIII, яким для операторів ринку - фізичних осіб-підприємців встановлений штраф у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд зазначає, що доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, однак позивачем в ході судового розгляду справи не доведено неправомірність спірного дозволу.

В той же час, згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

З урахуванням викладеного, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити за правилами ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 139, 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області (73000, м. Херсон, вул. Перекопська, 17; ) про визнання протиправною та скасування постанови відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк

.