Справа № 140/4132/22
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2022-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2022 року ЛуцькСправа № 140/4132/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Каленюк Ж.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фудлайф Плюс» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фудлайф Плюс» (далі ТзОВ «Фудлайф Плюс») звернулося з позовом до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів від 02 грудня 2021 року №UA209000/2021/700203/2, від 03 грудня 2021 року №UA209000/2021/700206/2, від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700208/2, від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700209/2, від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700210/2.

Обґрунтовуючи позов, позивач вказав, що з метою декларування товарів на митний пост Львівської митниці подано митні декларації (далі - МД) №UA209160/2021/014866, №UA209160/2021/014907, №UA209160/2021/015055, №UA209160/2021/015057 та №UA209160/2021/015056, митна вартість імпортованого товару за якими визначена за основним методом за ціною договору (контракту). Однак митним органом були прийняті оскаржувані рішення про коригування митної вартості, якими митну вартість у кожному випадку було визначено за резервним методом. При цьому митний орган дійшов висновку, що вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнано за основним методом з огляду на те, що документи, які було подано для підтвердження митної вартості, містять розбіжності.

Позивач вважає безпідставними аргументи митного органу про наявність розбіжностей у поданих для митного оформлення разом із митними деклараціями документах, що могли б викликати сумніви у достовірності та у повноті визначеної декларантом митної вартості товарів.

На думку позивача, Львівська митниця не оцінила усі фактичні обставини та подані документи, прийнявши протиправні рішення про коригування митної вартості товарів. Так, зокрема, при ввезенні товару на митну територію застосовувались умови поставки CPT Правил Інкотермс-2010, а тому до митного оформлення не передбачалося надання будь-яких документів, які б підтверджували вартість транспортування. Страхування товару також не проводилося, а отже надавати будь-які документи з цього приводу не було необхідності. Також зовнішньоекономічним контрактом передбачено, що вантажовідправником може бути третя сторона, а тому наявність у товаротранспортній накладній штампу іншої ніж продавець особи не є порушенням норм митного законодавства й не впливає на рівень митної вартості товару.

Позивач вважає, що вимога митного органу про необхідність подання прайс-листів виробника є безпідставною, адже до кожної з поставок декларантом подавалися прейскуранти (прайс-листи) експортера. Вимога надати проформу-інвойс теж є необґрунтованою, бо митним органом не було враховано, що поставка товару не здійснювалася на умовах передоплати, тому проформа-інвойс продавцем товару не складалася, а відразу виставлялися рахунки-фактури (інвойси) як документи, що містять повну інформацію про товар та усі характеристики зовнішньоекономічних операцій.

Позивач зауважив, що неподання декларантом запитуваних митним органом документів за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування іншого методу визначення митної вартості. У той же час Львівська митниця як підставу для коригування митної вартості товару використала інформацію Асоціації «Всеукраїнської асоціації імпортерів м`яса та м`ясо продукції» щодо розмитнення подібних товарів за вищою вартістю, однак при ввезенні товарів для ТзОВ «Фудлайф Плюс» застосовувались інші умови поставки та у правовідносинах брали участь інші компанії. Використання встановлених фіксованих цін за кілограм продукції не є обов`язковими і не може бути безумовною рекомендацією для митних органів визначати митну вартість аналогічних/подібних товарів саме за такою митною вартістю.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 05 липня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

У відзиві на позовну заяву відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити (а.с.143-161 том 1). В обґрунтування цієї позиції вказав, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару відповідно до положень частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України (далі МК України) митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, та запитувати від декларанта встановлені статтею 53 МК України документи і відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визначення митної вартості. Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено, що митна вартість товару за МД №UA209160/2021/014866, №UA209160/2021/014907, №UA209160/2021/015055, №UA209160/2021/015057 та №UA209160/2021/015056 не може бути визнана у зв`язку з тим, що подані документи не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та вони містять розбіжності, які є визначальними для сумніву митниці в достовірності заявлених відомостей про митну вартість, та, як наслідок, реалізації права митного органу вимагати додаткові документи, які б спростували ці розбіжності. Так в наданих до митного оформлення документах виявлено розбіжності в автотранспортних накладних (CMR) щодо місця завантаження товару та щодо відправника товару; місце призначення в міжнародному сертифікаті не збігається з місцем призначення, заявленому до митного оформлення; до митного оформлення не надано проформ-інвойсів, а у рахунках-фактурах відсутні відомості щодо терміну та способу оплати; документи не містять відомостей про вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару; прайс-лист містить інформацію лише по одній позиції товару та не відповідає визначенню документа за кодом 3014, оскільки виданий не виробником товару, а відправником; документ, поданий за кодом 9610, виданий не в країні відправлення; в CMR від 01 грудня 2021 року №б/н відсутні відомості щодо умов поставки товару та реквізитів товаросупровідних документів; документ підтвердження вивозу (Komunikat IE599) не надано; номер транспортного засобу у рахунках-фактурах 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0789, №PL/050606979/2021-034/0793 не відповідає заявленому у митній декларації.

Поряд з тим митною вартістю товарів, які ввозяться в режимі імпорту, є ціна, що була фактично сплачена (або підлягає сплаті), з урахуванням вартості упаковки (тари), витрат на страхування, перевезення та ін.

Оскільки документи, подані до митного оформлення, містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, декларанту надіслано вимогу надати додаткові документи для підтвердження митної вартості, однак жодних додаткових документів декларантом позивача подано не було. У зв`язку із ненаданням позивачем на запит митного органу документів, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основними методом та її було визначено за резервним методом на підставі раніше визнаних митних вартостей, тобто, митних декларацій, відомості про які наявні в митниці. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація, надана Асоціацією «Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції» в рамках Меморандуму від 28 вересня 2021 року, а також МД №UA205140/2021/97795 від 25 листопада 2021 року.

З урахуванням наведеного відповідач вважає, що відсутні підстави для скасування оскаржуваних рішень, які прийняті з дотриманням вимог митного законодавства та які містять причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана, підстави перевірки складових митної вартості та перелік документів, що можуть усунути сумнів у достовірності вартісних показників, джерела використаної інформації.

Інші заяви по суті справи від сторін не надходили.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Перевіривши письмовими доказами доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

02 грудня 2021 року для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, без шкіри, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною; вага нетто 20000,00 кг», декларант позивач подав МД №UA209160/2021/014866 (а.с.214 том 1). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 314611,86 грн (еквівалентно 10200,00 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29 вересня 2021 року №29882021 (а.с.106-111 том 1); рахунок-фактуру від 30 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0777 (а.с.32 том 1, переклад на а.с.130 том 1); сертифікат якості від 29 листопада 2021 року (а.с.35-36 том 1); міжнародний ветеринарний сертифікат від 29 листопада 2021 року №DK-170-3500128; прейскурант від 08 листопада 2021 року; автотранспортну накладну від 01 грудня 2021 року (а.с.217 зворот), копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1368466 (а.с.33 том 1).

03 грудня 2021 року для митного оформлення партії товару «Сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною; вага нетто 20292,00 кг» митному органу подано МД №UA209160/2021/014907 (а.с.224 зворот-225 том 1); митна вартість за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк становить 320234,91 грн (еквівалентно 10348,92 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29 вересня 2021 року №29882021 (а.с.106-111 том 1); рахунок-фактуру від 01 грудня 2021 року №PL/301010/2021-034/0782 (а.с.47 том 1, переклад на а.с.131 зворот); пакувальний лист від 01 грудня 2021 року (а.с.52 том 1); сертифікат якості від 01 грудня 2021 року (а.с.51 том 1); міжнародний ветеринарний сертифікат від 01 грудня 2021 року №2469/00248/21/01/UA (а.с.53-56 том 1); прейскурант від 08 листопада 2021 року; автотранспортну накладну від 01 грудня 2021 року (а.с.226 том 1); копію митної декларації країни відправлення від 02 грудня 2021 року №21PL301010E1370705 (а.с.48 том 1).

06 грудня 2021 року для митного оформлення чергової партії товару «Сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, без шкіри, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною; вага нетто 20020,00 кг» декларант подав МД №UA209160/2021/015055 (а.с.195 том 1), за якою митна вартість товару за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк становить 314756,98 грн (еквівалентно 10210,20 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29 вересня 2021 року №29882021 (а.с.106-111 том 1); рахунок-фактуру від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0789 (а.с.63 том 1, переклад на а.с.133 зворот); сертифікат якості від 02 грудня 2021 року (а.с.65 том 1); карантинне свідоцтво (а.с.66-69 том 1); автотранспортну накладну від 04 грудня 2021 року (а.с.199 том 1); копію митної декларації країни відправлення від 04 грудня 2021 року №21PL301010E1381632(а.с.64 том 1).

В аналогічному порядку 06 грудня 2021 року товариство подало МД №UA209160/2021/015057 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, без шкіри, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною; вага нетто 20040,00 кг» (а.с.205 том 1). Митна вартість за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк становить 315071,43 грн (еквівалентно 10220,40 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 29 вересня 2021 року №29882021 (а.с.106-111 том 1); рахунок-фактуру від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0793 (а.с.76 том 1, переклад на а.с.134 зворот); сертифікат якості від 03 грудня 2021 року (а.с.79-80 том 1); карантинне свідоцтво (а.с.81-84 том 1); прейскурант від 08 листопада 2021 року; автотранспортну накладну від 04 грудня 2021 року (а.с.208 том 1); копію митної декларації країни відправлення від 04 грудня 2021 року №21PL301010E1381616 (а.с.77 том 1).

06 грудня 2021 року для митного оформлення чергової партії товару «Сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, без шкіри, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною; вага нетто 19835,60 кг» декларант подав МД №UA209160/2021/015056 (а.с.167-168 том 1), за якою митна вартість заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 311857,95 грн (еквівалентно 10116,16 євро). До митної декларації додано зовнішньоекономічний контракт від 29 вересня 2021 року №29882021 (а.с.106-111 том 1); рахунок-фактуру від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0794 (а.с.91 том 1, переклад на а.с.136); сертифікат якості від 03 грудня 2021 року (а.с.94-95 том 1); ветеринарний сертифікат (а.с.96-98 том 1); прейскурант від 08 листопада 2021 року; автотранспортну накладну від 03 грудня 2021 року (а.с.170 том 1); копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1384205 (а.с.92 том 1).

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронних повідомленнях з посиланням на розбіжності у поданих документах декларанту у всіх випадках запропоновано подати такі документи: 1) додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту) - інвойс, проформу-інвойс (у разі їх наявності); 2) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 3) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); 4) транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг); 5) якщо здійснювалось страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 6) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 7) виписку з бухгалтерської документації; 8) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 9) копію митної декларації країни відправлення; 10) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

При цьому направлення зазначених вимог щодо надання додаткових документів відповідач мотивував тим, що під час опрацювання документів, поданих для підтвердження митної вартості товару, встановлено такі розбіжності:

1) за МД №UA209160/2021/014866:

- у поданій до митного оформлення автотранспортній накладній - CMR від 01 грудня 2021 року у графі 4 (місце завантаження) вказано «Vejen Denmark, 2021-11-29», при тому що у графі 21 «Місце складання» - «Zamosc, 2021-12-01»; у графі 1 «Відправник товару» зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом «Prywatne Przebsiedorstwe Uslugowe W.Kus», тобто підприємством яке не є стороною зовнішньоекономічної угоди;

- у міжнародному ветеринарному сертифікаті від 29 листопада 2021 року №DK-170-3 та сертифікаті якості від 29 листопада 2021 року вантажовідправником товару зазначено «SB Pork А/S», на відміну від заявленого в інших документах «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko; відомості у міжнародному ветеринарному сертифікаті про місце призначення товару (місто Київ) не відповідають відомостям у графі 3 «Місце призначення» CMR (місто Луцьк);

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Подані до митного оформлення документи не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару;

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунку-фактурі від 30 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0777 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- прайс-лист від 08 листопада 2021 року містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару: він виданий не виробником товару «SB Pork А/S.», а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, та відомості у ньому не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, як передбачено визначенням поняття «прайс-лист (прейскурант)»;

- документ за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 01 грудня 2021 року №MRN 21PL301010E1368466 - виданий не у країні відправлення (Данія), а у Польщі;

- документ підтвердження вивозу Komunikat ІЕ599 містить інформацію ідентичну MRN, виданий у Республіці Польща;

2) за МД №UA209160/2021/014907:

- в автотранспортній накладній - CMR від 01 грудня 2021 року у графі 1 відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом «Przedsiebiorstwo Wielobranzowe», тобто підприємством, яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди; також відсутні відомості у графах 5 (реквізити товарно-супровідних документів) та 14 (умови поставки). У графі 3 (місце розвантаження) зазначеної автотранспортної накладної міститься інформація «SPE «Winter», 43000 Volinska oblast, Lutsk, Lidavska street, 1, Ukraine», однак така інформація відсутня у зовнішньоекономічному договорі та рахунку-фактурі;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Подані до митного оформлення документи не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару;

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунку-фактурі від 01 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0782 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- прайс-лист від 08 листопада 2021 року не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару: він містить інформацію лише по одній позиції товару та виданий не виробником товару «P.W.«ARAD» Wolczyk Szpak Spolka Jawna», а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko; відомості у ньому не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, як це має бути передбачено прайс-листом (прейскурантом);

- документ підтвердження вивозу Komunikat ІЕ599 не надавався.

3) за МД №UA209160/2021/015055:

- в автотранспортній накладній - CMR від 04 грудня 2021 року у графі 4 (місце завантаження) вказано «Vejen Holland, 2021.12.02» попри те, що у графі 21 «Місце складання» - «Zamosc, 2021-12-04»; також у графі 1 відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом «Prywatne Przedsiebiorstwo Uslugowe Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною зовнішньоекономічної угоди;

- у міжнародному ветеринарному сертифікаті від 02 грудня 2021 року №DK-170-3 та сертифікаті якості від 02 грудня 2021 року вантажовідправником товару зазначено «SB Pork А/S», на відміну від заявленого в інших документах «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko. Крім того, у цих документах виявлено розбіжності щодо реєстраційного номеру транспортного засобу та щодо заявленого місця призначення товару;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Подані до митного оформлення документи не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару;

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунку-фактурі від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0789 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- номер транспортного засобу у рахунку-фактурі не відповідає заявленому у митній декларації;

- прайс-лист від 08 листопада 2021 року містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару «P.W.«ARAD» Wolczyk Szpak Spolka Jawna», а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, та відомості у ньому не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, як це має бути передбачено прайс-листом (прейскурантом);

- документ за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 04 грудня 2021 року №MRN 21PL301010Е1381632 - виданий не у країні відправлення (Данія), а у Польщі;

- документ підтвердження вивозу Komunikat ІЕ599 містить інформацію, ідентичну поданій до митного оформлення MRN;

4) за МД №UA209160/2021/015057:

- в автотранспортній накладній 04 грудня 2021 року у відомостях графи 4 «Місце завантаження» вказано «Vejen Holland, 2021.12.03», а у графі 21 «Місце складання» - «Zamosc, 2021-12-04»; крім того, у графі 1 відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом «Prywatne Przedsiebiorstwo Uslugowe Wieslaw Kus», тобто підприємством, яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди;

- у міжнародному ветеринарному сертифікаті від 02 грудня 2021 року №DK-170-3 та сертифікаті якості від 03 грудня 2021 року вантажовідправником товару зазначено «SB Pork А/S», на відміну від заявленого в інших документах «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko. Також у цих документах виявлено розбіжності щодо реєстраційного номеру транспортного засобу та щодо заявленого місця призначення товару;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Подані до митного оформлення документи не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару;

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунку-фактурі від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/202І-034/0793 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- номер транспортного засобу у рахунку-фактурі не відповідає заявленому у митній декларації;

- прайс-лист від 08 листопада 2021 року містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару «SB Pork A/S», а відправником «Pol-Export» Jarosiaw Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, як передбачено визначенням поняття «прайс-лист (прейскурант)»;

- документ за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 04 грудня 2021 року №MRN 21PL301010E1381616 - виданий не у країні відправлення - Данії, а у Польщі;

- документ підтвердження вивозу Komunikat ІЕ599 містить інформацію, ідентичну поданій до митного оформлення MRN;

5) за МД №UA209160/2021/015056:

- в автотранспортній накладній від 03 грудня 2021 року відсутні відомості у графах 14 (умови поставки) та 21, а у графі 22 відсутній підпис відправника товару. Також у графі 3 «Місце призначення» вказано місто Київ, до митного оформлення заявлено місто Луцьк; відомості про відправника товару не відповідають відомостям у міжнародному ветеринарному сертифікаті від 03 грудня 2021 року №231069519 та сертифікаті якості від 03 грудня 2021 року, де вантажовідправником зазначено «Vion Food International B.V., Boseind 10, 5281 RM Boxtel, the Netherlands»;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Розділом 2 договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Подані до митного оформлення документи не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару;

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунку-фактурі від 03 грудня 2021 року № PL/050606979/2021-034/0794 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- прайс-лист від 08 листопада 2021 року містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару «VIon Boxtel В.V., а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, як передбачено визначенням поняття «прайс-лист (прейскурант)»;

- документ за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 04 грудня 2021 року № MRN 21PL301010E1384205 - виданий не у країні відправлення (Нідерланди), а у Польщі;

- документ підтвердження вивозу Komunikat ІЕ599 містить інформацію, ідентичну поданій до митного оформлення MRN.

На електронні повідомлення митниці товариство додатково витребуваних документів не надало, повідомивши, що поставка товару здійснювалася на умовах СРТ, тому відсутні підстави подавати документи щодо перевезення товару, а страхування товару не здійснювалося. Позивач зауважив, що до митного оформлення додавався Komunikat ІЕ59, який містить інформацію про митну декларацію країни-відправлення, та у цих документах вказана вартість товару, як і в рахунку-фактурі. Також інформовано, що договором передбачено оплату товару після його поставки (а.с.168-169, 197-198, 206-207, 215 зворот -216, 227-228 том 1).

Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 02 грудня 2021 року №UA209000/2021/700203/2 (а.с.26-27 том 1), від 03 грудня 2021 року №UA209000/2021/700206/2 (а.с.41-42 том 1), від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700208/2 (а.с.57-58 том 1), від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700209/2 (а.с.70-71 том 1), від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700210/2 (а.с.85-86 том 1). Як зазначено у графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів, документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а також документи містять розбіжності. У спірних рішеннях також вказано, що зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації, наданої в рамках меморандуму від 28 вересня 2021 року Асоціацією «Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції» та МД №UA205140/2021/97795 від 25 листопада 2021 року, де митна вартість такого товару становить 1,00 долар США/кг (а.с.231 зворот 232 том 1, а.с.3 том 2). Тут же зазначається, що митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

Одночасно із прийняттям рішень про коригування митної вартості товарів Львівська митниця видала картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2021/000292, №UA209160/2021/000295, №UA209160/2021/000300, №UA209160/2021/000285, №UA209160/2021/000288, №UA209160/2021/000289 (а.с.28-29, 43-44, 59-60, 72-73, 87-88 том 1).

Товар було випущено у вільний обіг за МД №UA209160/2021/014887 від 02 грудня 2021 року, №UA209160/2021/014934 від 03 грудня 2021 року, №UA209160/2021/015085 від 06 грудня 2021 року, №UA209160/2021/015095 від 06 грудня 2021 року, №UA209160/2021/015099 від 06 грудня 2021 року, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X МК України (а.с.30-31, 45-46, 61-62, 74-75, 89-90 том 1).

Позивач, не погоджуючись із рішеннями про коригування митної вартості товару, звернувся до суду із цим позовом.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, а обов`язок декларанта полягає у тому, щоб вказати точні (повні і достовірні) відомості про товари, які переміщуються через кордон, та відомості, необхідні для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При цьому у разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, митний орган може витребувати додаткові документи. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

За правилами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генерадьної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За приписами частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Аналіз наведених вище положень МК України дозволяє дійти висновку про те, що підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товару, серед іншого, може слугувати неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другої-четвертої статті 53 МК України, або відсутність у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

У розглядуваному випадку спірні рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності, що викликають сумнів у достовірності заявлених відомостей.

Перевіряючи обґрунтованість сумнівів митного органу щодо заявленої декларантом митної вартості товару та інших відомостей, необхідних для контролю митної вартості, судом встановлено, що відповідно до укладеного між покупцем ТзОВ «Фудлайф Плюс» та компанією-продавцем «Pol-Export» (Республіка Польща) контракту від 29 вересня 2021 року №29882021 (а.с.106-111 том 1), продавець продає, а покупець купує товар в асортименті, вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту. Товар поставляється партіями на умовах, погоджених сторонами у контракті і проформах-інвойсах згідно з правилами Інкотермс-2010. У випадку, якщо в проформах-інвойсах не погоджені умови поставки, товар може постачатися на умовах FCA, або EXW, або CPT, або CIP згідно з правилами Інкотермс-2010 (пункт 1 контракту).

Як визначено пунктом 2 контракту, ціна на товар включає вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб (якщо поставка здійснювалась на умовах FCA або EXW правил Інкотермс-2010). Сторони в інвойсі вказують найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість. Весь указаний в інвойсі товар поставляється партіями.

Відправкою покупцю проформи-інвойсу продавець підтверджує свою згоду здійснити поставку обумовленої партії товару на вказаних у ній умовах. Здійсненням передоплати партії товару згідно з проформою-інвойсом покупець підтверджує свою згоду з умовами даного документу. Поставка товару здійснюється протягом 30 календарних днів з моменту передоплати - якщо оплата здійснюється шляхом внесення передоплати, або протягом 30 календарних днів з моменту підписання сторонами проформи-інвойсу - якщо оплата здійснюється з відстрочкою платежу. З кожною поставкою продавець повинен надати покупцю оригінали супровідних документів на товар, необхідні для митного оформлення та сертифікації (пункт 5 контракту).

Оплата товару здійснюється на умовах, визначених в проформах-інвойсах, і може включати передоплату або оплату за фактом поставки і/або оплату з відстрочкою платежу. Оплата здійснюється банківським переказом в доларах США і євро на реквізити продавця, вказані в контракті (пункт 6 контракту).

Отже, договором конкретні умови поставки не передбачені, а обумовлено можливість поставки товару на будь-яких умовах - FCA, EXW, CPT або CIP згідно з Правилами Інкотермс-2010. Конкретні умови щодо кожної поставки визначаються в проформі-інвойсі. Від погоджених у проформі-інвойсі умов поставки залежить, чи включатиметься до ціни на товар вартість транспортування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб. З урахуванням таких положень контракту поставка кожної наступної партії товару не обов`язково здійснюється на тих самих умовах, адже сторони погодили можливість вибору умов поставки в залежності від ситуації. Звідси документом, який визначає основні умови поставки тієї чи іншої партії товару (умови передачі, додаткові витрати, умови оплати), кількісні та вартісні характеристики товару, є проформа-інвойс та інвойс. При цьому оплата товару покупцем (позивачем) означає досягнення згоди на поставку товару на запропонованих в проформі-інвойсі умовах. У такому випадку товар поставляється після його оплати. Якщо у проформі-інвойсі буде вказано про відстрочку платежу, то підписання цього документа буде свідчити, що згода щодо умов поставки досягнута після підписання позивачем проформи-інвойсу і оплата товару здійснюється після поставки товару.

З наведених положень зовнішньоекономічного контракту слідує, що проформа-інвойс є тим документом, який визначає умови поставки товару та його оплати (окремо взятої партії товару); інвойс визначає вартість партії товару та має містити найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість, й залежно від умов поставки - вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб.

Рахунок-проформа разом із зовнішньоекономічним контрактом або рахунок-фактура (інвойс) відповідно до пунктів 2, 3 частини другої статті 53 МК України є документами, які підтверджують митну вартість (пункти 2, 3 частини другої статті 53 МК України), а тому є обов`язковими до надання під час митного оформлення товару. Таким документом згідно з пунктом 4 частини другої названої статті є і банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (якщо рахунок сплачено).

Воднораз у розглядуваному випадку разом із митними деклараціями декларант по жодній з поставок не подав проформ-інвойсів та документів про оплату оцінюваного товару; не надав цих документів позивач і на вимогу митного органу та у письмових поясненнях причин ненадання проформ-інвойсів не вказав, лише стверджував, що оплата за придбаний товар здійснювалась на умовах післяплати, тобто після отримання товару, а тому надання будь-якого платіжного документа не є обов`язковим.

У позовній заяві позивач, покликаючись на визначення терміну «проформа-інвойс» у міжнародній комерційній практиці, зазначив, що такий документ не є розрахунковим, а оскільки не мала місце передоплата за товар, то продавцями відразу виставлялися рахунки-фактури.

Так дійсно проформа-інвойс є документом, що містить відомості про ціну товару, але не є розрахунковим, не має статусу платіжного документа. Проформа-інвойс може бути виписана на продукцію, яка ще не відвантажена, щоб повідомити покупця про основні характеристики товару. Таким чином проформа інвойс може бути виписана як на товар, що відвантажений, але ще не проданий, так і навпаки. Проформа-інвойс не є власне інвойсом через те, що в ній вказуються попередні дані (наприклад, кількість одиниць товару), які можуть далі змінюватися. Чинне законодавство не визначає зміст проформи-інвойсу як документа. Вважається, що проформа-інвойс повинна містити однаковий перелік даних із основним інвойсом, з яких обов`язковими є дата складання документа; повна назва та реквізити продавця і покупця; повна назва товару та його ціна; загальна вартість товару за рахунком; валюта, в якій оцінено товар; розмір та підстави надання знижок (якщо такі надаються). У свою чергу рекомендованими відомостями проформи-інвойсу є платіжні реквізити; умови поставки згідно з Правилами Інкотермс; умови оплати, а додатковими реквізитами можуть бути номер проформи-інвойсу; реквізити зовнішньоекономічної угоди, за якою здійснюється постачання; ставка та обсяг податку; місце завантаження товару.

З огляду на наведене суд погоджується із позивачем, що рахунок-проформа не є розрахунковим документом, водночас звертає увагу, що в укладеному контракті від 29 вересня 2021 року №29882021 однозначно вказано, що усі умови поставки товару, в тому числі умови оплати, визначаються саме у проформі-інвойсі. Сторони контракту тим самим визначили статус проформи-інвойсу.

У рахунках-фактурах від 30 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0777, від 01 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0782, від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0789, від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/079, від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0794 умови оплати (спосіб) також не визначені.

З цих причин суд відхиляє доводи позивача про безпідставність вимог відповідача надати проформу-інвойс. На етапі контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган виходить із аналізу змісту поданих документів, зокрема, з умов зовнішньоекономічного контракту, тобто тих умов, які сторони контракту самі визначили за взаємною згодою та легалізували шляхом підписання контракту. Тому митний орган, витребовуючи ті документи, яких не вистачає відповідно до положень частини другою статті 53 МК України та обов`язок подання яких для митного оформлення покладається на декларанта, діяв правомірно, адже такі документи, на рівні з іншими у цьому переліку, підтверджують достовірність та об`єктивність задекларованих відомостей щодо митної вартості товару. При цьому твердження позивача про те, що розрахунки за ввезений товар здійснюються на умовах післяплати не підтверджується жодними письмовими доказами, на підставі яких суд міг би зробити висновок про те, що у кожному випадку сторони домовилися саме про такі умови оплати.

Суд наголошує, що відповідно до пункту 6 контракту оплата товару мала здійснюватися саме на умовах, обумовлених в проформах-інвойсах (передоплата або оплата за фактом поставки і/або оплата з відстрочкою платежу), а відправкою покупцю проформи-інвойсу продавець підтверджує згоду здійснювати поставку обумовленої партії товару на вказаних в ній умовах. Звідси згідно з пунктом 5 контракту визначаються строки поставки товару - протягом 30 календарних днів з моменту передоплати або протягом 30 календарних днів з моменту підписання сторонами проформи-інвойсу (якщо оплата здійснюється з відстрочкою платежу). Тобто, якщо виходити із умов зовнішньоекономічного контракту, оплата товару з відстрочкою платежу може здійснюватися виключно після підписання проформи-інвойсу.

Воднораз з моменту поставки товару і до прийняття рішення у справі пройшов тривалий проміжок часу, але жодних платіжних документів, які б підтверджували оплату за товар, позивачем надано так і не було. Крім того, якщо припустити, що у даному випадку дійсно мала місце післяплата, як стверджує позивач, то суд зауважує, що ні у поясненнях митному органу, ні у позовній заяві позивачем не вказувалось, які терміни оплати з дня поставки товару були встановлені позивачу за придбаний товар.

За таких обставин, суд вважає, що митний орган, здійснюючи контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, враховуючи умови зовнішньоекономічного договору (коли у договорі передбачена можливість альтернативних умов поставки та оплати), мав підстави витребувати документи, яких не вистачає згідно з частиною другою статті 53 МК України (проформу-інвойс, додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту), банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, - якщо проведено оплату товару (бо ж встановити ці обставини з наданих до митного оформлення документів було неможливо).

Також суд враховує, що у всіх випадках позивач вказав про поставку йому товару на умовах СРТ.

Декларантом не були надані проформи-інвойси із визначенням у них умов поставки кожної із партій оцінюваного товару. У рахунках-фактурах від 30 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0777, від 01 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0782, від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0789, від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/079, від 03 грудня 2021 року №PL/050606979/2021-034/0794 є відомості про умови поставки СРТ-Луцьк.

Згідно з Правилами Інкотермс умови поставки СРТ (Carriage рaid to … - фрахт/перевезення оплачені до ...) означають, що продавець доставить товар визначеному перевізнику (особі, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самостійно чи організувати перевезення товару будь-яким видом транспорту). Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику.

Тобто, за умовами поставки CPT продавець постачає товари перевізнику в узгодженому місці та зобов`язаний оплатити вартість перевезення до вказаного місця призначення.

Наявність інших витрат, зміст яких наведено у частині десятій статті 58 МК України, залежить від виду товару та інших умов зовнішньоекономічного контракту.

Сторони зовнішньоекономічного контракту (ТзОВ «Фудлайф Плюс» та компанія «Роl Export») домовлялися, що ціна на товар включає в себе вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб, якщо поставка здійснюється на умовах FCA чи EXW Правил Інкотермс-2010. Щодо інших можливих умов поставки ці витрати не деталізовано.

У пункті 4 контракту вказано про те, що вантажовідправником може бути третя сторона та що товар повинен поставлятися в експортній упаковці, а маркування повинно відповідати товарно-супровідним документам; продавець забезпечує навантаження товару.

На думку суду, виходячи з умов контракту та з огляду на ненадання декларантом усіх документів, передбачених ним, митний орган мав підстави уточнити та перевірити шляхом витребовування додаткових документів, чи поніс інші витрати покупець (позивач).

Перевірити склад витрат (власне ціни продукції та інших витрат) є можливим шляхом звіряння ціни, вказаної в інвойсі, та ціни, яку виробник продукції пропонує широкому загалу. Подання прайс-листів виробника не є обов`язковим за правилами частини другої статті 53 МК України, однак такий документ митний орган може витребовувати згідно з частиною третьою названої статті, якщо подані документи викликають сумнів правильності визначення митної вартості. Прайс-лист дає інформацію про вартість товару.

Суд наголошує, що у ситуації із позивачем митному органу початково не були подані ті документи, які були передбачені самим договором та який передбачав різні умови поставки, оплати.

Позивач з власної ініціативи додав до митних декларацій прайс-лист від 08 листопада 2021 року (код позначення документа 3014). Відповідач правильно зауважив, що такий документ не відповідає визначенню «прайс-лист (прейскурант)», оскільки містить лише одну позицію й не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу; він виданий не виробником товару («SB Pork A/S», «P.W.«ARAD» Wolczyk Szpak Spolka Jawna», «Bion Boxtel B.V.), а продавцем «Pol-Export».

Надані позивачем до митного оформлення прайс-листи, видані експортером, що не є виробником, не містять інформації щодо звичайної пропозиції для продажу оцінюваних товарів, тобто не відображають дійсну вартість такого чи подібного товару при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Воднораз відповідно до інформації Асоціації «Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28 вересня 2021 року (а.с.3 том 2), яка була взята до уваги митним органом при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості оцінюваних товарів, вартість 1 кг сала свинячого, походженням з Євросоюзу, Норвегії, Молдови на умовах СІР/СІF кордон України становить 1,00 долар (при конвертації валют 0,88 євро) на що значно більше, ніж задекларував позивач (0,51 євро/кг). Порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, є підставою для поглибленої перевірки з боку митного органу.

Крім того, суд звертає увагу, що митним органом у повідомленнях декларанту вказано на розбіжності у поданих до митного оформлення автотранспортних накладних: у графі 4 «Місце складання» по відношенню до графи 21 «Місце складання»; у графі 1 «Відправник товару» до графи графа 22 «Підпис та штамп відправника», яка заповнена підприємством, котре не є стороною зовнішньоекономічної угоди; або ж про відсутність відомостей у графах 5 «Реквізити товарно-супровідних документів» та 14 «Умови оплати», чи зазначення відомостей, про які відсутня інформація у зовнішньоекономічному договорі та рахунку-фактурі. Крім того, копії декларацій країни відправлення, додані до МД №UA209160/2021/014866, №UA209160/2021/015055, №UA209160/2021/015056, №UA209160/2021/015057), видані не у країні відправлення (Данія чи Нідерланди), а у Польщі.

Згідно з частиною третьою статті 53 МК України митний орган вправі витребовувати договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації (мається на увазі позивача).

За умовами пункту 4 зовнішньоекономічного контракту вантажовідправником може бути третя сторона та відповідно до пункту 5 контракту з кожною поставкою продавець зобов`язаний надати покупцю оригінали товарно-супровідних документів, необхідних для митного оформлення і сертифікації.

Позивач не несе відповідальності за заповнення автотранспортної накладної, якщо поставку товару забезпечує продавець. Однак численні недоліки в оформленні документів, долучених до кожної з партії товару, ускладнюють перевірку правильності визначення позивачем митної вартості товарів відповідно до умов, згідно з якими така поставка здійснювалася фактично, а також ідентифікацію зовнішньоекономічних операцій. Тому у разі недоліків в оформленні документів позивач повинен потурбуватися, щоб продавець надав належні документи.

Львівською митницею також вказано на розбіжності щодо номерів транспортних засобів у рахунках-фактурах та у митних деклараціях (стосується МД №UA209160/2021/015055, МД №UA209160/2021/015057). З цього приводу позивач ніяких пояснень не надав.

Додані до позовної заяви автотранспортні накладні стосуються поставки товару для контрагента позивача «Pol-Export» (а.с.34, 78 том 1) та вони не подавались митному органу (не містять відміток «Під митним контролем»), як і ті, що містять дані про отримувача ТзОВ «Фудлайф плюс» (а.с.50, 93 том 1). Отже ці документи не досліджувалися митницею та вони не спростовують виявлених розбіжностей у товарно-супровідних документах, які були предметом оцінки під час митного контролю (а.с.170, 199, 208, 217 зворот, 226 том 1).

Як встановлено частинами дев`ятою, двадцять першою статті 58 МК України, розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню. Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально.

Отже, обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18 травня 2022 року у справі №620/1735/20.

Суд погоджується із доводами відповідача про те, що подані до митного оформлення документи у своїй сукупності викликають сумніви у достовірності, правильності і повноті визначення декларантом митної вартості з огляду на наявні у них розбіжності, а отже необхідність витребування додаткових документів у такому разі є способом упевнитися, що декларант правильно визначив митну вартість.

Суд звертає увагу, що вказані митним органом розбіжності у поданих до митного оформлення документах та недоліки в їх оформленні могли бути усунуті або ж пояснені декларантом після отримання запиту митниці, проте декларант їх не спростував та не надав додаткових документів, які б дозволяли однозначно встановити і перевірити заявлену декларантом митну вартість товару відповідно до фактичних умов поставки.

Наведені вище обставини у своїй сукупності вказують на наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару за першим методом та за наявності цінової інформації щодо іншого рівня вартості подібних товарів у відповідача були правові підстави витребувати додаткові документи для підтвердження митної вартості товару, які ним витребовувалися у межах, визначених частинами другою-третьою статті 53 МК України, та відповідач не вимагав документів, не обумовлених цими нормами. Проте декларант додаткових документів митному органу не подав, причини виявлених невідповідностей у документах не пояснив, як і відсутність документів, обумовлених зовнішньоекономічним договором, що і стало підставою для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів.

Суд наголошує, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою вони мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товарів у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України. Митниця може вимагати, а суб`єкт господарювання має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності заявленої митної вартості товару. Запропонувавши надати додаткові документи, митний орган сприяв позивачу в обґрунтуванні застосування першого (основного) методу визначення митної вартості ввезеного на митну території України товару.

За таких обставин з огляду на суперечності у поданих декларантом документах та за відсутності документів, які б пояснили чи спростували сумніви митного органу щодо задекларованої ним митної вартості товару, останній мав достатні та обґрунтовані підстави для визначення митної вартості товару не за ціною договору (контракту).

На думку суду, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів митний орган навів достатнє обґрунтування причин, за наявності яких митниця не могла визнати заявлену декларантом митну вартість; у них вказано джерела інформації, що використовувались відповідачем для визначення митної вартості з покликанням на реквізити митної декларації, зазначено послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований метод, що передує методу, обраному митним органом.

Митну вартість товарів скориговано відповідно до статті 64 МК України за резервним методом, яка ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, а саме відповідно до цінової інформації у МД №UA205140/2021/097795 від 25 листопада 2021 року стосовно товару «сало свійських свиней морожене, хребтове, обвалене, представлене у вигляді обрізків, без харчових добавок, спецій, солі та інших домішок, не консервоване, в поліблоках, виробництва листопад 2021 року» (а.с.231 зворот - 232 том 1), інформації Асоціації «Всеукраїнська асоціація імпортерів м`яса та м`ясопродукції» (а.с.3 том 2) на рівні 1,00 долар за кілограм продукції.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскільки митному органу не було надано належних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару на задекларованих умовах поставки та з огляду на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, у відповідача був наявний обґрунтований сумнів у правильності визначення декларантом митної вартості товару, а отже і правові підстави для витребування додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Зважаючи на те, що декларант жодних інших документів митному органу не подав, сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару не спростував, то суд дійшов висновку, що товариству правомірно відмовлено у митному оформленні товару за заявленою ним вартістю та відповідно до вимог митного законодавства прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 02 грудня 2021 року №UA209000/2021/700203/2, від 03 грудня 2021 року №UA209000/2021/700206/2, від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700208/2, від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700209/2, від 06 грудня 2021 року №UA209000/2021/700210/2.

Таким чином, у задоволенні позовних вимог належить відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволені позову підстави для відшкодування позивачу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 72-77, 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фудлайф Плюс» (43023, місто Луцьк, вулиця Лідавська, будинок 1, ідентифікаційний код юридичної особи 44359373) до Львівської митниці (79000, Львівська область, місто Львів, вулиця Тадеуша Костюшка, будинок 1, ідентифікаційний код юридичної особи 43971343) про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ж.В. Каленюк