Справа № 520/4890/22
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 р. № 520/4890/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.05.2022 № 282 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області про застосування до дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с По особовому складу про звільнення дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

3. Поновити ОСОБА_1 на посаді дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

4. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

5. Судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування позову зазначено, що наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.05.2022 № 282 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області про застосування до дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с По особовому складу про звільнення дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 27.06.2022 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 12.07.2022 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що в спірних правовідносинах діяв в межах чинного законодавства України, а оскаржувані позивачем накази Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.05.2022 № 282 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області та від 04.06.2022 № 275 о/с По особовому складу є такими, що винесені в межах чинного законодавства України, а тому не підлягають скасуванню.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини дійшов наступних висновків та мотивів.

Судом встановлено, що 04.06.2022 наказом ГУНП в Харківській області № 275 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 04.06.2022 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України

Підставою для прийняття зазначеного рішення послугували матеріали службового розслідування, за результатами якого начальником ГУНП в Харківській області 25.05.2022 був затверджений висновок службового розслідування, а в подальшому підписаний наказ ГУНП в Харківській області від 25.05.2022 № 282, яким до дізнавача сектору дізнання Харківського РУП N° З ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Із зазначеними наказами Головне управління Національної поліції в Харківській області позивача було ознайомлено 08.06.2022, що підтверджується його особистим підписом на наказі ГУНП в Харківській області від 25.05.2022 № 282.

Суд зазначає, що у спірних правовідносинах, наказом ГУНП в Харківській області від 16.05.2022 N° 632 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування.

Підставою для його проведення послугувала доповідна записка, підписана начальником УГІ ГУНП в Харківській області, за фактом надзвичайної події за участі поліцейського ГУНП в Харківській області.

Доводів про наявність особистої зацікавленості членів Дисциплінарної комісії в конкретних наперед визначених висновках службового розслідування текст позову не містить. Доказів наявності реального конфлікту інтересів або потенційного конфлікту інтересів у стосунках заявника та членів Дисциплінарної комісії текст позовної заяви та додані до неї матеріали не містять.

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.

11.05.2022 лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував вдома після добового чергування та, приблизно о 22.00, пішов відпочивати. Поки останній спав ОСОБА_2 взяла його табельну вогнепальну зброю - пістолет Макарова та здійснила самогубство шляхом пострілу у голову. На момент вчинення самогубства пістолет знаходився в поясній кобурі на форменому одязі поліцейського. Вказану вогнепальну зброю останній отримав в черговій частині Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області 24.02.2022 на постійне зберігання.

Про вказану подію, 12.05.2022 ОСОБА_1 повідомив чергову частину Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Опитаний під час проведення службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що 11.05.2022 приблизно о 14.00 він зустрівся зі своїми друзями, після чого разом з ними поїхав за місцем свого мешкання. Там він забрав свою дівчину ОСОБА_2 , та вони усі разом поїхали робити шашлики до знайомих за адресою: АДРЕСА_2 . Під час відпочинку вони вживали пиво. Точну кількість вжитого алкоголю назвати не може, але вважає, що вживали у помірній кількості. У ході спілкування між лейтенантом поліції ОСОБА_1 та його дівчиною виник конфлікт через ревнощі, внаслідок чого остання самостійно пішла додому. Пізніше він разом із своїм сусідом, який також був серед відпочиваючих, теж пішли додому. Коли вони зайшли до квартири ОСОБА_1 то побачили, що на кухні був безлад та розбитий посуд, ОСОБА_2 вдома не було. Вони почали прибирати у кімнаті, а коли закінчили сусід пішов додому, а лейтенант поліції ОСОБА_1 став чекати повернення своєї дівчини, бо змоги зателефонувати їй не було з причини того, що останній загубив свій мобільний телефон. Приблизно о 05.00, його дівчина повернулась додому, та між ними сталась ще одна конфліктна ситуація, але останній зазначає що під час сварки вони заспокоїлись та пішли разом спати. На момент коли лейтенант поліції ОСОБА_1 лягав спати отриманий ним АКС-74У знаходився в його службовому кабінеті в приміщенні ХРУП № З ГУНП в Харківській області, а пістолет Макарова у кобурі в шафі. Пістолет був розряджений та на запобіжнику. Також він пояснив, що зброю отримав 24.02.2022 на постійне зберігання в зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України. З правилами носіння, зберігання та користування вогнепальною зброєю ознайомлений, але зазначив, що зберігати зброю у сейфі в нього можливості не було через його відсутність. З ОСОБА_2 був знайомий приблизно півтора місяці. Наслідки залишення зброї без нагляду останній не усвідомлював через те, що вважав нібито постійно контролює її.

Опитаний начальник відділення сектору дізнання ХРУП № З ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_3 пояснив, що 12.05.2022 на його особистий номер зателефонував лейтенант поліції ОСОБА_1 та повідомив, що його співмешканка ОСОБА_2 здійснила самогубство шляхом пострілу в голову з табельної вогнепальної зброї останнього. Про вказану подію, ОСОБА_3 доповів керівництву та надав наказ ОСОБА_1 залишатись на місці події та чекати прибуття слідчо - оперативної групи та співробітників ДБР. Після цього, він виїхав на місце події, де перебував увесь час. Лейтенанта поліції ОСОБА_1 характеризує як старанного поліцейського, заходи особистої безпеки при поводженні зі зброєю, матеріальну частину, а також правила поводження знає, успішно складав заліки з цього напрямку діяльності. Також пояснив, що уся зброя що була отримана останнім здана до чергової частини ХРУП № З ГУНП в Харківській області, окрім тих частин зброї які були вилучені під час проведення огляду місця події поліцейськими ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, а саме 1-го-магазину від пістолет Макарова, 7-ми набоїв та 1-ї гільзи.

Відповідно до книги інструктажів ХРУП № 3 ГУНП^в Харківській області 24.02.2022 ОСОБА_1 перед отриманням зброї, пройшов цільовий інструктаж, про що поставив свій підпис. Крім того, останній здав залік з заходів безпеки при поводженні зі зброєю на підставі наказу МВС України від 01.02.2016 № 70, про що в заліковій відомості також поставив свій підпис.

Отже, вказаний поліцейський пройшов інструктаж щодо неухильного дотримання під час несення служби заходів особистої безпеки та поводженні зі зброєю.

Також судом встановлено, що відповідачем під час проведення службового розслідування було встановлено у діях лейтенанта поліції ОСОБА_1 порушення службової дисципліни, що виразилося у порушенні вимог:

1) пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині недотримання положень;; Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, не професійного виконання своїх службових обов`язків;

2) пункту 1, 2, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у. частині бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; ознайомившись і знаючи закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки їх не виконав; неутримання від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України; невиконання зобов`язання не сприяння своїми діями керівникові в організації дотримання службової дисципліни;

3) абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.09.2016 № 1179, у частині недотримання положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також непрофесійного виконання своїх службових обов`язків;

4) пунктів 1 та 3 статті 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70 у частині неточного виконання вимог, встановлених зазначеним нормативно-правовим актом;

5) пункту 6 статті 10 розділу І Наказу № 70, у частині невиконання категоричної заборони залишати зброю без нагляду;

6) статті 1 розділу І Наказу № 70, у частині необачливого поводження з вогнепальною зброєю;

7) частини 5 розділу І Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 № 828 у частині порушення належних умов зберігання табельної вогнепальної зброї та боєприпасів.

З наведеного відповідачем було зроблено висновок, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, бо вчинок ОСОБА_1 вказує на дискредитацію звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції України з боку суспільства та стороннього розсудливого спостерігача.

Також судом встановлено, що під час проведення службового розслідування обставин, що пом`якшують відповідальність лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарною комісією встановлено не було.

Натомість, були встановлені обставини, які обтяжують відповідальність поліцейського, а саме: вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; настання тяжких наслідків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку, у вигляді смерті цивільної особи.

Крім того, відповідачем у висновках службового розслідування було зазначено, що суттєвою обставиною, за якої вчинений дисциплінарний проступок є воєнний стан, тобто той стан, коли на поліцейського покладено додаткові повноваження, а Український народ розраховує на те, що поліцейські як представники держави, будуть сумлінно виконувати свої обов`язки. Вчинений позивачем проступок свідчить про повне нехтування та зневажання своїм статусом та посадою поліцейського, проявленим абсолютно безвідповідальним ставленням його до Українського народу, якому він зобов`язаний служити, своїх службових обов`язків, що є грубим порушенням службової дисципліни та абсолютно дискредитує позивача як поліцейського.

Як було встановлено судом та не заперечувалось сторонами по справі, що 24.02.2022 у черговій частині Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області оперативним черговим було видано позивачу на постійне зберігання закріплену за ним табельну вогнепальну зброю та боєприпаси до неї.

Суд зазначає, що організацію забезпечення зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту, приладами та іншим захисним спорядженням у Національній поліції України, їх зберігання та експлуатацію визначено Інструкцією з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.10.2018 № 828 (далі - Інструкція № 828).

Відповідно до ч. 3 розд. IV Інструкції № 828 підставами для видачі поліцейському зброї, боєприпасів, спеціальних засобів та засобів індивідуального захисту є: 1) витяги з наказів про видачу зброї, у тому числі для проведення навчально-тренувальних стрільб; 2) затверджені керівником органу (підрозділу) поліції розрахунки в книзі нарядів, складені на підставі графіків чергувань; 3) рапорти на ім`я керівника органу (підрозділу) поліції щодо видачі зброї окремим поліцейським для виконання службових завдань, чищення зброї (на підставі затверджених графіків) з резолюцією керівника про видачу; 4) рапорти на ім`я керівника органу (підрозділу) поліції щодо видачі зброї поліцейським інших органів (підрозділів) поліції, які перебувають у відрядженні, з резолюцією керівника про видачу, витяг з наказу про відрядження, службове посвідчення та облікова картка зброї та боєприпасів поліцейського, який виїжджає у службове відрядження; 5) затверджені керівником органу (підрозділу) поліції окремі відомості про видачу зброї під час уведення в дію спеціальних оперативних планів та визначення ступенів готовності.

За наявності підстав для видачі зброї, боєприпасів, спеціальних засобів та засобів індивідуального захисту оперативний черговий (або особа, яка тимчасово його замінює) видає поліцейським закріплену за поліцейським табельну вогнепальну зброю та боєприпаси - в обмін на картку-замісник за наявності підписів осіб, які їх отримують: у книзі нарядів - для виконання службових обов`язків чи проведення занять зі службової підготовки на строк не більше доби; у книзі видачі й приймання озброєння - в інших випадках (п. 1 ч. 4 розд. IV Інструкції № 828).

Судом встановлено, що закріплене за позивачем озброєння перебувало у нього на постійному зберіганні починаючи з 24.02.2022 по 12.05.2022 до моменту його здачі.

Суд зазначає, що пунктом 1 частини 3 розділу VI Інструкції № 828 передбачено, що видача на постійне зберігання і носіння поліцейськими табельної вогнепальної зброї та боєприпасів здійснюється за наявності умов для їх зберігання за місцем проживання поліцейських та після складання ними заліків щодо передбачених чинним законодавством вимог до порядку зберігання, носіння, використання і застосування зброї, заходів безпеки під час поводження з нею та матеріальної частини зброї.

Належні умови зберігання табельної вогнепальної зброї та боєприпасів передбачають наявність за місцем постійного проживання поліцейського прикріпленого до стіни або підлоги металевого ящика із внутрішнім замком, який виключав би можливість доступу сторонніх осіб до зброї, боєприпасів та спеціальних засобів (ч. 5 розділу VI Інструкції № 828).

Нормами ч.ч. 6, 7 розділу VI Інструкції № 828 визначено, що постійне зберігання та носіння табельної вогнепальної зброї, боєприпасів і спеціальних засобів дозволено поліцейському, який успішно склав заліки відповідно до Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 17.02.2016 за № 250/28380„на підставі рапорту такого поліцейського та акта обстеження умов його постійного місця проживання. Рішення про надання поліцейському дозволу на постійне зберігання, носіння табельної вогнепальної зброї, боєприпасів і спеціальних засобів оформлюється наказом органу (підрозділу) поліції, в якому зберігаються зброя, боєприпаси та спеціальні засоби. Рапорти з дозволом на видачу табельної вогнепальної зброї, боєприпасів і спеціальних засобів передають відповідальному за озброєння. Акти обстеження умов проживання поліцейського разом із витягами з наказів про закріплення табельної вогнепальної зброї, боєприпасів і спеціальних засобів, а також аркуші контролю за порядком зберігання і носіння табельної вогнепальної зброї, боєприпасів та спеціальних засобів, які закріплені для постійного носіння за поліцейським, зберігаються в номенклатурній справі.

Як було встановлено судом та не заперечувалось відповідачем по справі, а також підтверджується листом від 23.08.2022 року за № 3845 начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області Е.Коваленко, що приймаючи рішення про видачу позивачу на постійне зберігання табельну вогнепальну зброю, відповідачем не було обстежено умови мого постійного місця проживання та не складено відповідний акт тобто не з`ясовано чи відповідають наявні за місцем мого постійного проживання умови належним умовам зберігання табельної вогнепальної зброї та боєприпасів, визначеним чинним законодавством.

Таким чином суд приходить до висновку, що незважаючи на відсутність акта обстеження умов постійного місця проживання позивача який вимагається вимогами Інструкції № 828, відповідачем було прийнято рішення про видачу позивачу табельної вогнепальної зброї на постійне зберігання.

Також судом встановлено, що позивач у неробочий час зброя, а саме: пістолет Макарова, зберігалась у вдома в орендованій квартирі розташованій за адресою: АДРЕСА_3 , в якій він мешкав разом із своєю співмешканкою ОСОБА_4 .

Суд зазначає, що відповідачем в службовому розслідуванні не встановлено факт того, що позивач під час перебування закріпленої за ним табельної вогнепальної зброї у нього вдома і інші дні, не вживав заходів безпеки: зокрема, тримав зброю в місці, яке перебуває поза зоною видимості сторонніх осіб, у розрядженому стані на запобіжнику, попередньо переконавшись у відсутності патрона в патроннику від`єднуваши магазин від пістолета.

Також в службовому розслідування не встановлено чи мав позивач можливість в квартирі яку він винаймав разом з ОСОБА_2 самостійно створити умови для зберігання зброї (придбати та закріпити до стіни або підлоги металевий ящик).

Крім цього самим службовим розслідуванням встановлено, що самогубство співмешканки позивача ОСОБА_2 сталося під час сну позивача, а також, що остання таємно заволоділа зброєю позивача.

Разом з цим, в матеріалах службового розслідування наявні копії аркушів книги видачі й приймання озброєння ХРУП № З ГУНП в Харківській області, з яких вбачається, що навпроти прізвища позивача дата та час отримання мною зброї взагалі не зазначені.

Отже суд приходить до висновку, що згідно із вимогами Інструкції № 828 саме відповідач перед прийняттям рішення про видачу позивачу табельної вогнепальної зброї на постійне зберігання повинен був переконатися у наявності належних умов її зберігання, а у разі відсутності таких умов - прийняти рішення про відмову у видачі зброї.

Таким чином суд приходить до висновку, що відповідачем порушено вимоги Інструкції № 828 при прийнятті рішення про видачу табельної вогнепальної зброї позивачу.

Але незважаючи на вище викладені висновки суд зазначає, що позивач повинен був дотримуватись правил погодження зі визначених Інструкції № 828.

Також суд звертає увагу, що службове розслідування за своєю суттю передбачає діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського і проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування - всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків як то унормовано ч.ч. 1, 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до пункту 2 розділу ІУ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893), поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право, серед іншого, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Як встановлено судом наказом Головного управлінням Національної поліції в Харківській області від 16.05.2022 № 632 «Про призначення та проведення службового розслідування» відповідач позивача з останнім не ознайомив, про що свідчить відсутність особистого підпису позивача на вказаному документі.

Слід зазначити, що матеріали службового розслідування містять службову характеристику позивача , складену начальником Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області полковником поліції Коваленком Е.В,

За оцінкою керівництва, за час перебування на посаді позивача зарекомендував себе з позитивного боку, як кваліфікований, позитивно грамотний та досвідчений працівник, який сумлінно ставиться до своїх функціональних обов`язків, успішно їх виконує, завжди вміє виділити в роботі головне і спрямовує свої зусилля на виконання поставленого завдання, вболіває за результати своєї праці, дотримується вимог законів, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції України, добре орієнтується у складних оперативних обставинах, вміє швидко прийняти вірне рішення, завжди ввічливий і тактовний, службою в Національній поліції України дорожить, у стройовому відношенні підтягнутий, табельною вогнепальною зброєю володіє впевнено.

Однак як було встановлено судом під час проведення службового розслідування надану керівником службову характеристику та інші відомості до уваги не взято, а тому викладені у наказі ГУНП в Харківській області від 25.05.2022 № 282 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» висновки службового розслідування зроблені без належної перевірки обставин справи.

Також суд зазначає, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон).

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 Закону передбачено зокрема, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі -Дисциплінарний статут).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону поліцейський звільняється зі служби поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту унормовано, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У той же час, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Види дисциплінарних стягнень наведені у ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, найсуворішим з яких є звільнення із служби в поліції, що застосовується як крайній захід дисциплінарного впливу.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд аналізуючи вище викладене в контексті конкретних обставин справи, поведінки позивача, встановлення вини позивача в контексті причинно-наслідкового зв`язку між порушеннями державним службовцем Присяги та мірі дисциплінарної відповідальності, яка застосовується внаслідок цього до нього приходить до висновку про не співмірність застосованого до позивача дисциплінарного стягнення з обсягом вини позивача встановленими матеріалами службового розслідування.

Таким чином наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.05.2022 № 282 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області про застосування до дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с По особовому складу про звільнення дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) винесено з порушенням норм чинного законодавства, а отже підлягають скасуванню, а позивач підлягає поновленню на посаді дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Враховуючи вище викладене з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 25.05.2022 № 282 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області про застосування до дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 04.06.2022 № 275 о/с По особовому складу про звільнення дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Поновити ОСОБА_1 з 04.06.2022 на посаді дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 з 04.06.2022 на посаді дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області звернути до негайного виконання.

Рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць звернути до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.