Справа № 240/16961/22
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2022-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2022 року м. Житомир справа № 240/16961/22

категорія 108010100

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Попової О. Г., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Депутата Житомирської обласної ради Крамаренка Сергія Михайловича до Житомирської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення №421 одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VІІІ скликання від 14 липня 2022 року "Про створення Управління майном Житомирської обласної ради".

В обґрунтування позовних вимог вказав, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем були грубо проігноровані норми чинного законодавства, не дотримано положень Регламенту Житомирської обласної ради щодо підготовки і розгляду радою процедурних питань на сесії, порядку внесення на сесію ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення на сесії.

До подання позову до суду Депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову і ухвалою суду від 02.08.2022 за результатами розгляду матеріалів за № 240/15718/22 судом вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення №421 від 14 липня 2022 року "Про створення Управління майном Житомирської обласної ради", яке прийнято на пленарному засіданні одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VІІІ скликання, до моменту вирішення справи по суті.

Ухвалою від 11.08.2022 прийнято справу до спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

29.08.2022 ухвалою суду відмовлено в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи із викликом та повідомленням сторін.

29.08.2022 року від Житомирської обласної ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні адміністративного позову. В обґрунтування зазначено, що оскаржуване рішення №421 прийнято Житомирською обласною радою шляхом реалізації своїх повноважень та підставі наданих повноважень з дотриманням вимог Регламенту обласної ради.

У відповідності до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наступне.

Встановлено, що 14 липня 2022 року на пленарному засіданні одинадцятої сесії Житомирської обласної ради прийнято рішення №421 "Про створення Управління майном Житомирської обласної ради", яким вирішено:

- утворити юридичну особу - Управління майном Житомирської обласної ради.

- затвердити Положення про Управління майном Житомирської обласної ради.

- уповноважити голову Житомирської обласної ради або особу, яка виконує його обов`язки, призначити виконуючого обов`язки начальника Управління майном Житомирської обласної ради.

- виконавчому апарату Житомирської обласної ради, Житомирській обласній державній (військовій) адміністрації забезпечити фінансування видатків на утримання та функціонування Управління майном Житомирської обласної ради відповідно до вимог чинного законодавства (а.с.11).

Вважаючи, що вказане рішення прийнято з грубими порушеннями норм чинного законодавства, без дотримання положень Регламенту обласної ради, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування регулює Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Обласні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами (ч.2 ст.10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Пунктом 20 частини 1 статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються питання вирішення в установленому законом порядку питань щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад; призначення і звільнення їх керівників, крім випадків, передбачених частиною другою статті 21 Закону України "Про культуру".

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально - економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально - культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Згідно частини 1, 2 статті 59 Закону № 280/97-ВР Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймаються на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської, обласної ради, включається відповідний сільський, селищний, міський, обласний голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Частиною 2 статті 3 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено, що депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів.Права депутата місцевої ради у раді та її органах визначені статтею 19 вищезазначеного Закону, зокрема, до них належать: право пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них; об`єднуватися з іншими депутатами місцевої ради в депутатські групи, фракції.

Щодо посилань позивача на порушення та не дотримання при прийнятті оскаржуваного наказу Житомирською обласною радою положень Регламенту Житомирської обласної ради при підготовці і розгляді процедурних питань на сесії, строків і порядку внесення на сесію ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення на сесії, то суд зазначає наступне.

Регламент Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 (зі змінами, внесеними згідно з рішенням обласної ради від 16.12.2021 №366, від 14.07.2022 №419) (далі -Регламент) визначає порядок діяльності обласної ради, її органів та посадових осіб щодо виконання повноважень, встановлених Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про службу в органах місцевого самоврядування», іншими законодавчими актами.

Згідно з ст.2 Регламент обласної ради є нормативним актом, який передбачає порядок підготовки, скликання і проведення сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень ради, формування органів ради, визначає порядок здійснення контрольних функцій, інших видів діяльності ради відповідно до її повноважень, встановлених Конституцією України та законами України.

У випадках прийняття законодавчих актів, унаслідок чого виникне неузгодженість окремих положень Регламенту з чинним законодавством, на черговій сесії до нього мають бути внесені відповідні зміни й доповнення. Підготовка проєкту рішення про внесення змін та доповнень до Регламенту покладається на виконавчий апарат обласної ради.

У разі наявності розбіжностей норм Регламенту з нормами чинного законодавства України, діють норми законодавства України незалежно від внесених змін у Регламент.

Згідно ст. 15 Регламенту Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 (зі змінами, внесеними згідно з рішенням обласної ради від 16.12.2021 №366, від 14.07.2022 №419) пропозиції до проекту порядку денного сесії вносяться головою обласної ради, постійними комісіями, депутатськими фракціями, депутатами обласної ради, головою обласної державної адміністрації не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії.

Відповідно до статті 20 Регламенту Житомирської обласної ради пропозиції до порядку денного, внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

Відповідно до абзацу 1 статті 17 Регламенту, чинного на момент прийняття рішення, пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проектом рішення, до якого може надаватися пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо). Проект рішення подається в письмовій формі та на електронних носіях.

Отже, Регламент не визначає обов`язковості надання вищезазначених документів, а лише встановлює можливість їх подання для зручності розгляду питання.

Згідно частини 4 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Однак, ч. 10 ст. 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання".

Отже, в разі змін до Закону України "Про доступ до публічної інформації", на підставі якого прийнято діючі норми, на момент прийняття рішення Житомирської обласної ради від 14.07.2022 №421 «Про створення Управління майном Житомирської обласної ради» (далі - рішення №421), норми Регламенту (статті 15, 17 Регламенту), відповідно до статті 2 Регламенту, у разі наявності розбіжностей норм Регламенту з нормами чинного законодавства України, діють норми законодавства України незалежно від внесених змін у Регламент.

Таким чином, на день прийняття оскаржуваного рішення вимога щодо обов`язкового оприлюднення проектів рішень Житомирської обласної ради за 10 днів до дати їх розгляду не повинна була застосовуватись.

Відповідно до ст.17 Регламенту пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проєктом рішення, до якого може надаватися пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо). Проєкт рішення подається в письмовій формі та на електронних носіях.

При внесенні пропозицій у порядок денний сесії головою облдержадміністрації разом з проєктом рішення подаються всі додатки в кількості 64 примірників.

Проєкти рішень, що вносяться на розгляд ради обласною державною адміністрацією, подаються після їх погодження (візування) авторами проєктів та заступниками голови обласної державної адміністрації, керівниками департаментів, управлінь та відділів (в обов`язковому порядку юридичногоуправління) обласної державної адміністрації, якщо питання стосується її діяльності чи компетенції, керівниками інших державних органів, підприємств, установ чи організацій, яких стосується запропонований проєкт.

Візи розміщуються на зворотній стороні останнього аркуша проєкту.У разі, якщо проєкт рішення має додатки, вони візуються авторами проєкту і керівниками департаментів, управлінь та відділів (в обов`язковому порядку юридичного управління) обласної державної адміністрації, якщо питання стосується їх діяльності чи компетенції. Віза включає: особистий підпис, прізвище особи, яка візує документ, та дату візування. Заперечення і зауваження зазначених посадових осіб до проєктів рішень додаються до них у письмовій формі.

Проєкти рішень ради мають бути кваліфіковано підготовленими. Крім короткого об`єктивного аналізу стану справ з питання, яке пропонується до розгляду, вони повинні передбачати конкретні заходи щодо удосконалення роботи у тій чи іншій галузі, усунення наявних недоліків, із зазначенням виконавців та реальних строків виконання.

Відповідальність за якість і законність внесеного проєкту рішення чи іншого документа, поданого з проєктом рішення, покладається на керівника органу чи депутата, який його вносить.

Узагальнення зауважень і пропозицій до проєкту рішення, визначення остаточного його варіанта покладається на автора проєкту.

Із проєктом рішення його автором подаються матеріали для розгляду на засіданнях постійних комісій, сесії обласної ради, а також пропозиції щодо розсилки рішення, із зазначенням найменування підрозділу, установи чи організації, якій слід направити документ, та кількість примірників (лист розсилки).

Всі завізовані проєкти рішень підлягають обов`язковій перевірці управлінням юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату обласної ради на відповідність їх чинному законодавству та візування.

Перший заступник голови обласної ради візує проєкт рішення останнім і, при необхідності, вносить його на розгляд Погоджувальної ради ради.

Проєкти рішень оприлюднюються не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії на офіційному вебсайті обласної ради.

На кожному проєкті рішення, який розміщується на офіційному вебсайті обласної ради, зазначається інформація про розробника проєкту рішення (назва установи, підприємства, організації, прізвище, ім`я та по батькові відповідальної за підготовку проєкту рішення особи, її посада, контактний телефон), дата розміщення даного проєкту рішення на офіційному вебсайті обласної ради.

У разі надання проєкту рішення, що містить зміни у діюче рішення, в обов`язковому порядку надається порівняльна таблиця. В порівняльній таблиці зазначається назва та дата рішення, до якого вносяться зміни. У правій колонці порівняльної таблиці вказується діюча редакція рішення (стаття, підпункт тощо), а в лівій колонці викладається редакція рішення, що пропонується.

Стаття 18 Регламенту визначає, що у разі, якщо внесена пропозиція у порядок денний не відповідає вимогам даного Регламенту (ст.17), виконавчим апаратом обласної ради направляється суб`єкту подання письмове повідомлення з пропозицією усунути встановлені недоліки у певний термін.

Відповідно до ст. 19 Регламенту, проєкт порядку денного готується виконавчим апаратом обласної ради на основі внесених пропозицій з проєктами рішень, попередньо розглядається президією ради, яка приймає рекомендацію про внесення його на сесію.

У разі, коли постійна комісія обласної ради внесла рекомендацію не вносити питання на розгляд обласної ради або комісією не було прийнято рішення з питання, таке питання розглядається президією ради, яка приймає остаточне рішення, після чого голова ради вносить пропозицію про внесення питання у порядок денний на розгляд обласної ради.

У разі відсутності за 5 робочих днів до початку сесії обласної ради передбачених чинним законодавством документів, необхідних для прийняття обласною радою відповідного рішення, таке питання виконавчим апаратом обласної ради не включається у проєкт порядку денного сесії обласної ради.

На підставі викладених норм, суд приходить до висновку що ст. 17 Регламенту не визначає обов`язковості надання всіх вищезазначених документів, а лише встановлює можливість їх подання.

Крім того, суд зазначає, що проект рішення №421 був розміщений на офіційному сайті Житомирської обласної ради /https:zt.gov.ua/ 12 липня 2022 року о 16:48, розробником проекту рішення вказано - виконавчий апарат Житомирської обласної ради.

Щодо посилання позивача про необхідність надання разом з проєктом всіх додатків в кількості 64 примірників, то в абзаці 2 статті 17 Регламенту, чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення, то така норма міститься лише для пропозицій внесених головою облдержадміністрації.

Щодо необхідності подання порівняльної таблиці, то оскаржуваним рішенням не вносяться зміни у жодне з рішень Житомирської обласної ради, а тому подання порівняльної таблиці відповідно до абзацу 20 статті 17 Регламенту не вимагається.

Щодо посилань ОСОБА_1 на неврахування зауважень заступника керуючого справами, начальника управління юридичної та кадрової роботи Репікова А.В. від 13.07.2022 №16/1396 в письмовій формі, що оголошувались на засіданні постійної комісії обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності 11.07.2022, та озвучені особисто позивачем зауваження і заперечення, то вони повинні надаватися у відповідності до Інструкції з діловодства в Житомирській обласній раді та її виконавчому апараті, а таких документів до матеріалів справи не долучено. Крім того, відповідно до віз, що розміщені на рішенні №421, зауваження та пропозиції до останнього відсутні.

Щодо посилання депутата Житомирської обласної ради Крамаренко С.М. на відсутність структури та штатного розпису Управління майном Житомирської обласної ради, то виконавчим апаратом обласної ради було підготовлено проект рішення «Про структуру та чисельність виконавчого апарату Житомирської обласної ради» та внесено його на розгляд 11 сесії Житомирської обласної ради VIII скликання, а вподальшому прийнято рішення з цього питання

Відтак, порушення вимог статтей 17, 19 Регламенту у спірних правовідносинах судом не встановлено, а як свідчать матеріали, всі документи, необхідні для розгляду проекту рішення №421 за 5 робочих днів до дати проведення пленарного засідання 11 сесії Житомирської обласної ради VIII скликання були наявні у Житомирській обласній раді, як наслідок, у виконавчого апарату обласної ради були всі правові підстави для включення проекту рішення №421 до порядку денного 11 сесії Житомирської обласної ради VIII скликання.

Крім того, суд посилається на постанову Верховного Суду від 10.07.2019 у справі №804/639/18, в якій зазначено, що у відповідності до приписів статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, чи прийнято оскаржуване рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. При цьому, колегія суддів наголосила на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, шо таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення. Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Відповідно до частини 4 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями

Встановлено, що проект рішення №421 був розглянутий на засіданні постійної комісії Житомирської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності 11.07.2022 та на зщасіданні президії обласної ради 12.07.2022 (а.с.55, 56).

Частиною 2 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Оскаржуване рішення №421 прийнято Житомирською обласною радою на пленарному засіданні 11 сесії обласної ради VIII скликання у спосіб, визначений Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» (а.с.57-60).

Таким чином, у відповідності до вимог чинного законодавства, здійснено попередній розгляд проекту рішення №421 до його внесення на розгляд Житомирської обласної ради.

З огляду на те, що в ході розгляду справи не встановлено порушень процедури прийняття рішення Житомирської обласної ради №421, підстав для його скасування судом не встановлено.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 .

Як зазначалось вище, ухвалою суду від 02.08.2022 було вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення №421 від 14 липня 2022 року "Про створення Управління майном Житомирської обласної ради", яке прийнято на пленарному засіданні одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VІІІ скликання, до моменту вирішення справи по суті.

Згідно з ч.1 ст.157 КАС України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на відмову у скасуванні рішення Житомирської обласної ради одинадцятої сесії 8 скликання №421 від 14 липня 2022 року, суд вважає за необхідне скасувати вжиті заходи забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову Депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 до Житомирської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити за безпідставністю.

Заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою суду від 02.08.2022 року за результатами розгляду матеріалів за № 240/15718/22 - скасувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Г. Попова

09 вересня 2022 р.