Справа № 200/2253/20-а
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року справа №200/2253/20-а

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Компанієць І.Д. (суддя-доповідач),

суддів Блохіна А.А., Міронової Г.М.,

секретар судового засідання Харечко О.П.,

за участю представника позивача Сологуба А.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року у справі № 200/2253/20-а (головуючий І інстанції Чучко В.М.) за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області до комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району» про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району», розташованого за адресою: Донецька область, Нікольський район, смт. Нікольське, вул. Свободи, 1 до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації цього об`єкту.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що за результатами проведеної перевірки відповідача, встановлено порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому є всі підстави для застосування до відповідача заходів реагування.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року позов задоволено.

Застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкту: комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району», розташованого за адресою: Донецька область, Нікольський район, смт. Нікольське, вул. Свободи, 1 до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації вищезазначеного об`єкту.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Захід реагування не є співрозмірним до мети його застосування і таке втручання в права відповідача не буде пропорційним з огляду на виявлені порушення, оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і не виникає внаслідок виявлених та не усунутих порушень.

Обов`язок здійснення заходів протипожежної безпеки покладається на орендарів. Проте представники КНП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікольської районної ради не були присутні при проведенні позапланового заходу. Саме вказані установи за п.6 розділу І ППБУ п.5.3 договорів оренди мають обов`язок здійснення заходів протипожежної безпеки.

Позивачем включені до акту максимальна кількість начебто виявлених небезпечних для життя порушень, які не мають прямого відношення до відповідача. Викладені в позові порушення названі взагалі, без визначення конкретного місця та не відповідають дійсності.

П.2.5 глави 2 розділу ІІІ ППБУ не містить вимоги щодо обов`язковості оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів засобами вогнезахисту, оскільки негорючим матеріалом повинні бути облицьовані внутрішні поверхні стін фарбувальних приміщень, а не горищного покриття.

Крім того, обов`язковою умовою для застосування заходів реагування є наявність загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей, а не виникненню пожежі. Не всі перелічені в акті перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють та перебувають у приміщенні відповідача.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити рішення суду без змін.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

Комунальне некомерційне підприємство «Центральна районна лікарня Нікольського району» є юридичною особою, зареєстрована та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 01989774, місцезнаходження: 87000, Донецька обл., Нікольський район, селище міського типу Нікольське, вулиця Свободи, будинок 1 (а.с. 149-150).

У період з 20.12.2019 року по 21.12.2019 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», листа Першого заступника Голови ДСНС України Мельчуцького О.Г. від 11.12.2019 № 02-17767/261, доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 № 44205/1/1-19, наказу ДПРЧ-100 ГУ ДСНС України у Донецькій області копія наказу від 11.12.2019 № 75 «Про проведення позапланових перевірок» проведено позапланову перевірку приміщень та території Комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району», розташованого за адресою: Донецька обл., Нікольський р-н, смт. Нікольське, вул. Свободи, 1 (а.с. 51-62).

Актом перевірки суб`єкту господарювання - Комунальному некомерційному підприємству «Центральна районна лікарня Нікольського району», щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 21.12.2019 № 28 (далі - Акт, а.с. 14-50) встановлені численні порушення вимог Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), а саме:

- Приміщення об`єкту не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН 8.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (СО-3) системою передавання тривожних оповіщень, що призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

- Допускається облицювання стін на шляхах евакуації будівельними матеріалами з вищим показником пожежної небезпеки ніж нормовані, що може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі.

-З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюються за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, (допоміжна споруда), що призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

-Не визначено відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) встановлений протипожежний режим.

- Не проведено технічне обслуговування вогнегасників відповідно до наказу МВС №25 від 15.01.2018 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

- Не організовано роботу добровільної пожежної охорони відповідно до «Порядку функціонування добровільної пожежної охорони» затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 564. Допускається встановлення електророзеток, вимикачів, перемикачів та інших подібних апаратів на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (кладова), що призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання горючого матеріалу, що може привести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.

- Посадові особи не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях», внаслідок чого працівники не будуть знати, як діяти під час виникнення пожежі, як користуватись первинними засобами пожежогасіння, а також посадові особи не будуть в змозі проводити інструктажі на протипожежну тематику з працюючим персоналом установи.

- Допускається замикання на замки двері евакуаційних виходів, що унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

- На дверцятах пожежних кран-комплектів із зовнішнього боку не вказано порядковий номер крана.

- Не перевіряються пожежні кран-комплекти шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, що призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур. що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.

- Не визначено категорію приміщень виробничого, складського призначення щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б 6.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок».

- Дозволяється підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи (приміщення котельної), що може призвести до порушення цілісності проводів та короткого замкнення та подальшого горіння.

-Лікарня з постійним перебуванням хворих, не здатних самостійно пересуватися, не забезпечена засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу, що призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.

-Не розроблений журнал обліку вогнегасників згідно Наказу МВС України №25 від 15.01.2018 р. зареєстрований в Міністерстві Юстиції України № 225/31677 від 23.02.2018 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» .

- Не проведене вогнезахисне обробляння дерев`яних конструкції горищних приміщень, що під впливом небезпечних факторів пожежі призводить до їх руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.

- Плавкі вставки запобіжників не калібровані із зазначенням на клеймі номінального струму вставки, що призводить до аварійної експлуатації, як приладу так і освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

- В електропроводках відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів, що у разі виникнення короткого замкнення в електромережі може призвести до розповсюдження вогню на інші частини приміщення.

-Електрощити не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки), що унеможливлює у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окреме приміщення.

-Не забезпечені евакуаційним освітленням сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації, що, у свою чергу, не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння.

-Не зазначено місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння за допомогою вказівних знаків згідно з ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности», що може призвести до перешкоджання їх знаходження та унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. Плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі потребують оновлення (згідно до вимог ДСТУ 7317:2013), а також на доповнення до схематичних планів евакуації не розроблені інструкції щодо дій персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, що призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

- Допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, що створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

- Не забезпечені приміщення закладу відповідними знаками безпеки згідно ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», що може призвести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння.

-Приміщення з розміщенням ПЕОМ та приміщення інформаційно-бібліотечного медіа центру не забезпечені вуглекислотними вогнегасниками згідно норм належності, що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

-Біля місця розташування пожежного гідранту не встановлений покажчик (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева), що призводить до унеможливлення оперативного використання протипожежного водопостачання, гасіння пожежі, допускає збільшення часу розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.

-Відсутній наказ про призначення особи, відповідальної за технічний стан та справність вентиляційних систем, забезпечити додержання вимог пожежної безпеки під час їх експлуатації.

-Відсутня інструкція (наказ) якими визначені терміни проведення профілактичних оглядів та очищення повітропроводів іншого обладнання вентиляційних систем, а також не визначений порядок відключення вентиляційних систем і дій обслуговуючого персоналу у разі виникнення пожежі або аварії.

- Відсутній спеціальний журнал реєстрації огляду результатів перевірки й очищення вентиляційного обладнання.

- Для безпосереднього виконання функцій щодо організації експлуатації електроустановок керівником споживача своїм розпорядчим документом не призначено особу, відповідальну за електрогосподарство, та особу, яка буде її заміщати у разі відсутності (відпустка, хвороба).

Виявлені порушення, на думку позивача, створюють безпосередню загрозу виникнення пожежі, несуть загрозу життю та здоров`ю людей, перешкоджають вільній евакуації людей у разі настання надзвичайної ситуації (пожежі, аварії та ін.), ускладнюють гасіння пожежі.

Після проведеної перевірки відповідачем вчинено дії, спрямовані на усунення виявлених порушень: складено план протипожежних заходів та план додаткових заходів на 2020 рік (а.с. 116-117).

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що наданими позивачем документами підтверджено допущення відповідачем порушень, пов`язаних із недотриманням вимог пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають в цих приміщеннях. Отже наявні підстави для застосування заходів реагування шляхом заборони експлуатації об`єкта у зв`язку з порушенням вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Оцінка суду.

Згідно з частиною першою статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України визначено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Приписами статті 4 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначені підстави для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Згідно ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Приписами пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Організаційні заходи щодо забезпечення пожежної безпеки Правил пожежної безпеки в Україні визначено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів. Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту. Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ. На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Аналіз вказаних норм свідчить, що підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність декількох умов:

1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей;

2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду;

3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні. Забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Пунктом 1.2 глави 1 розділу 5 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі ППБУ), визначено, що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Відповідно до пункту 2.23 глави 2 розділу 3 ППБУ забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою.

На підставі пункту 1.6 глави 1 розділу 4 ППБУ з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Як визначено пунктом 3 розділу ІІ ППБУ на кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим, який включає:

порядок утримання шляхів евакуації;

визначення спеціальних місць для куріння;

порядок застосування відкритого вогню;

порядок використання побутових нагрівальних приладів;

порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт;

правила проїзду та стоянки транспортних засобів;

місця для зберігання і допустиму кількість сировини, напівфабрикатів та готової продукції, що можуть одночасно знаходитися у приміщеннях і на території;

порядок прибирання горючого пилу й відходів, зберігання промасленого спецодягу та ганчір`я, очищення елементів вентиляційних систем від горючих відкладень;

порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі;

порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи;

порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення;

порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту;

порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання;

порядок збирання членів пожежно-рятувального підрозділу добровільної пожежної охорони та посадових осіб, відповідальних за пожежну безпеку, у разі виникнення пожежі, виклику вночі, у вихідні й святкові дні;

порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки технологічного устаткування, вимкнення ліфтів, підйомників, вентиляційних установок, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки. При розробленні інструкцій дій у разі виникнення (виявлення) пожежі необхідно використовувати розділ VIII цих Правил.

Працівники об`єкта мають бути ознайомлені з цими вимогами на інструктажах або під час проходження пожежно-технічного мінімуму.

Як визначено пунктом 3.17 глави 3 розділу 5 ППБУ технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги».

Відповідно до пункту 1.17 глави І розділу 4 ППБУ електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Згідно пункту 2.37 глави ІІ розділу 3 ППБУ не допускається, зокрема, забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах.

Відповідно до пункту 1.18 глави 1 розділу 4 ППБУ забороняється підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи.

На підставі пункту 3.2 глави 3 розділу 6 ППБУ лікарні та інші заклади охорони здоров`я з постійним перебуванням хворих, не здатних самостійно пересуватися, повинні забезпечуватися ношами з розрахунку: одні ноші на 5 хворих та засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу.

Як визначено пунктом 2.5 глави 2 розділу 3 ППБУ у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Згідно пункту 2.37 глави 2 розділу 3 ППБУ не допускається знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток.

Відповідно до пункту 1.4 глави І розділу 4 ППБУ плавкі вставки запобіжників повинні бути калібровані із зазначенням на клеймі номінального струму вставки (клеймо ставиться заводом-виготовлювачем або електротехнічною лабораторією). Застосування саморобних некаліброваних плавких вставок забороняється.

На підставі пункту 1.7 глави І розділу 4 ППБУ в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів.

Як визначено пунктом 2.31 глави ІІ розділу 3 ППБУ сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Згідно пункту 3.6 глави ІІІ розділу 5 ППБУ територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.

Як свідчить опис виявлених порушень (а.с.32-40) відповідачем не дотримані вищезазначені вимоги Правил протипожежної безпеки України.

Визначення небезпечного чинника містить пункт 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища (ДСТУ 2272-06 Пожежна безпека).

Таким чином, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, що спростовує доводи апелянта, що обов`язковою умовою для застосування заходів реагування є наявність загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей, а не виникненню пожежі.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд, приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд погоджує висновок суду першої інстанції, що встановлені позивачем порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті від 21.12.2019 року за №28, є суттєвими, можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

При цьому відповідачем не надано жодних доказів того, що на час розгляду судом першої інстанції цієї справи виявлені порушення, зокрема, (приміщення об`єкту не обладнані системами протипожежного захисту, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей тощо, облицювання стін на шляхах евакуації будівельними матеріалами з вищим показником пожежної небезпеки ніж нормовані, що може призвести до легкого займання, швидкого горіння, не проведення технічного обслуговування вогнегасників, відсутність перевірки пожежних кран-комплектів шляхом пуску води, не забезпечення лікарні засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість хворих (стаціонар) та окремо для обслуговуючого персоналу, не проведення вогнезахисного обробляння дерев`яних конструкції горищних приміщень та інше).

Доводи відповідача зводяться до заперечень наявності виявлених позивачем порушень пожежної безпеки та застосування норм ППБУ до приміщень лікарні.

Між тим, підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що виявленні порушення створюють негативні наслідки, такі як загроза життю та здоров`ю людей.

Отже, відсутність доказів усунення відповідачем у повному обсязі порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, свідчить про обґрунтованість необхідності застосування до комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району», розташованого за адресою: Донецька область, Нікольський район, смт. Нікольське, вул. Свободи, 1 заходів реагування шляхом заборони експлуатації вищезазначеного об`єкту.

Застосовання такого заходу є цілком співрозмірним з характером неусунених на час розгляду цієї справи відповідачем порушень законодавства щодо забезпечення пожежної безпеки.

Позиція суду узгоджується із позицією, викладеною в постановах Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду по справах: № 520/6694/19 від 26 березня 2020 року, № 814/2356/17 від 27 червня 2019 року, № 812/1262/18 від 23 квітня 2019 року, № 806/77/18 від 03 квітня 2020 року, № 805/4256/17 від 08 лютого 2019 року.

При цьому визначення характеру порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки входить до переліку повноважень позивача, ступень небезпеки виявлених порушень позивач визначає не експериментальним шляхом, а на підставі нормативних актів та наявної практики.

З огляду на зазначене, суд вважає безпідставними та необґрунтованими доводи апелянта про неспіврозмірність заходів реагування та непропорційне втручання в права відповідача.

Є неприйнятними посилання апелянта на часткове усунення виявлених позивачем порушень, оскільки підставою для застосування заходів реагування є встановлення порушень у сфері пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, незалежно від їх кількості. Підтвердження наявними в матеріалах справи документами факту тривання порушень у сфері пожежної безпеки у будівлі лікарні, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей свідчить про наявність підстав для застосування заходів реагування, передбачених Кодексом цивільного захисту України.

При цьому, посилання апелянта, що ним усунуто частину виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування. Оскільки обсяг та характер не усунутих порушень свідчить, що вони несуть загрозу життю та здоров`ю персоналу та відвідувачів лікарні.

У відповідності до частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 812/1296/18.

Суд зазначає, що застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Суд вважає безпідставними посилання відповідача на внесення інспектором недостовірної інформації до акту перевірки про нібито виявлені порушення, яких не було, оскільки акт від 21.12.2019 року №28 є чинним, відповідачем не оскаржувався, заперечення та зауваження на акт перевірки відповідачем не надавалися.

При цьому суд звертає увагу апелянта на приписи ст.77 КАС України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення (…). Однак, відповідач не надав жодного належного доказу на підтвердження своїх доводів про внесення до акту перевірки недостовірних відомостей.

Є незмістовними та такими, що спростовуються описом виявлених порушень доводи відповідача про не визначення конкретного місця встановлення порушень (в описі визначено як приміщення взагалі, так і конкретизовано кладова, котельня тощо)

Посилання відповідача на відсутність у п.2.5 глави 2 розділу 3 ППБУ вимоги щодо обов`язковості оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів засобами вогнезахисту, оскільки негорючим матеріалом повинні бути облицьовані внутрішні поверхні стін фарбувальних приміщень, а не горищного покриття, - спростовуються змістом цієї норми, якою визначено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Є незмістовним твердження апелянта, що обов`язок здійснення заходів протипожежної безпеки повинен бути покладений, крім позивача, на інших орендарів, оскільки в межах цієї справи позивачем проводилася перевірка приміщень та території Комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району». Доказів того, що порушення виявлені у приміщеннях, які орендуються КНП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Нікольської районної ради відповідачем не надано.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для застосування до комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району» заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) шляхом повного зупинення експлуатації цього об`єкту до повного усунення порушень.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу комунального некомерційного підприємства «Центральна районна лікарня Нікольського району» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року у справі № 200/2253/20-а залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року у справі № 200/2253/20-а залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 12 вересня 2022 року.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення в порядку, визначеному ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 12 вересня 2022 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді А.А. Блохін

Г.М. Міронова