Справа № 440/1770/22
Суддя: А.Б. Головко
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року м. ПолтаваСправа № 440/1770/22

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Головка А.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Накісько Т.А.,

позивача ОСОБА_1 , представника позивача - Марискіної О.О.,

представника відповідача Рудницької А.В.,

представника третьої особи - Дашка М.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання неправомірними дій щодо відмови у наданні будівельного паспорту забудови земельної ділянки на реконструкцію сараю (літера "М") під господарську будівлю (гостьовий будинок) за рахунок прибудови та влаштування мансардного поверху по АДРЕСА_1 та зобов`язання надати будівельний паспорт забудови земельної ділянки на реконструкцію сараю (літера "М") під господарську будівлю (гостьовий будинок) за рахунок прибудови та влаштування мансардного поверху по АДРЕСА_1 .

Позов обґрунтований тим, що на праві приватної власності позивачу належить земельна ділянка площею 0,0445 га (кадастровий номер :08:002:0632) за адресою: АДРЕСА_2 . З метою реконструкції на вказаній земельній ділянці сараю позивач звернувся до відповідача із заявою від 18.10.2021 про надання будівельного паспорту забудови земельної ділянки. Листом Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради від 22.10.2021 № 28.01-11/2396/33 позивачу повернуто додані до його заяви документи у зв`язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та державним будівельним нормам. Зазначає, що оскільки земельна ділянка знаходиться в приватній власності, а отже порушується його право на вільне розпорядження цією земельною ділянкою.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано докази.

Відповідач позов не визнав та у відзиві на позовну заяву зазначив, що за наслідками вивчення та аналізу документів, наданих позивачем, встановлено, що згідно із генеральним планом, планом зонування території міста земельна ділянка, в межах якої позивач має намір реконструювати сарай під господарську будівлю (гостьовий будинок) , відноситься до зони розміщення перспективної багатоквартирної малоповерхової забудови 2-4 поверхів, де розміщення господарської будівлі (гостьовий будинок) не передбачено переважними та супутніми видами використання. Крім того, повідомлено, що наданий позивачем ескіз намірів забудови не відповідає ДБН Б.2.2-12:19 «Планування та забудова територій», оскільки не витримані будівельні норми щодо мінімальної відстані від об`єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд. Відтак, повертаючи позивачу відповідні документи, відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб, що передбачений законом.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.04.2022 року суд ухвалив перейти до розгляду справи № 440/1770/22 за правилами загального позовного провадження; призначити підготовче засідання; залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_2 .

27 травня 2022 року до суду надійшли пояснення третьої особи, в яких вона заперечувала задоволення позовних вимог. Зазначала, що позивачем ведуться роботи з реконструкції будівлі сараю під гостьовий будинок без будівельного паспорту забудови земельної ділянки з порушенням вимог п. 6.1.41ДБН Б.2.2-12:2019, оскільки виступаюча конструкція даху реконструйованої будівлі частково нависає над суміжною земельною ділянкою, власницею якої є третя особа. Крім того, порушені вимоги п. 15.2.2 таб 15.2 БН Б.2.2-12/2019, оскілки відстань між реконструйованої будівлі позивача та існуючим житловим будинком ОСОБА_2 становить з фасадної частини 1,87 м, з тильної частини будинку 1,65 м, при нормі 8 м.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.08.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, а представники відповідача та третьої особи заперечували задоволення позову з підстав, зазначених в заявах по суті справи.

Суд заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази, встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 є власником земельної ділянки загальною площею 0,0445 га з кадастровим номером :08:002:0632, з цільовим призначенням - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, а також житлового будинку з господарськими будівлями, розташованих за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копіями договорів купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку від 14.03.2019 № 587, № 588 та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 159456568, № 159461313.

ОСОБА_1 звернувся до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради із заявою на видачу будівельного паспорта від 18.10.2021, в якій просив видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки площею 0,0445 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . До заяви додано: копію документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою; ескіз намірів забудови.

Листом Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради від 22.10.2021 №28-01/-11/2396/33 ОСОБА_1 повідомлено, що при розгляді документів щодо надання будівельного паспорту забудови земельної ділянки на реконструкцію сараю (літ. М) під господарську будівлю (гостьовий будинок) за рахунок прибудови та влаштування мансардного поверху по АДРЕСА_1 було встановлено невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та державним будівельним нормам: згідно з Генеральним планом міста Кременчука, затвердженим міською радою 25.12.2007 та планом зонування території м. Кременчука Полтавської області, затвердженим рішенням Кременчуцької міської ради від 30.09.2014, земельна ділянка відноситься до зони розміщення перспективної багатоквартирної малоповерхової забудови 2-4 поверхів, де розміщення господарської будівлі (гостьовий будинок) не передбачено переважними та супутніми видами використання; в представленому ескізі не витримано ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій»: табл. 15.2 мінімальна відстань від об`єктів, які проектуються до існуючих будинків та споруд повинна бути не менше 6 метрів; п. 6.1.41 для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м.

Не погодившись з діями відповідача, що полягають у відмові надати будівельний паспорт, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та доводам учасників справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ст.ст.316-319 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та вправі вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст.373 Цивільного кодексу України передбачено зокрема, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону. Власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Згідно зі ст. 375 Цивільного кодексу України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Відповідно до ст. 39 Земельного кодексу України використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що право власника на забудову на своїй земельній ділянці здійснюється за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Відповідно до ч.1 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до п. 1.3-1.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (далі - Порядок № 103), параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Розроблення будівельного паспорта здійснюється в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні (п. 1.4 Порядку №103).

Пунктом 2.1 Порядку № 103 визначено, що до заяви замовником повинні додаватися: засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою; засвідчена в установленому порядку згода співвласника земельної ділянки (житлового будинку) на забудову зазначеної земельної ділянки; ескіз намірів забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади, максимальні відмітки висотності, відстані від сусідніх земельних ділянок); проект будівництва (за наявності).

Відповідно до п.2.3 Порядку №103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пунктом 2.4 Порядку № 103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених п. 2.1 або п. 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

У Законі України "Про основи містобудування" визначені основні вимоги до містобудівної діяльності. Зокрема, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Згідно з ч.2 ст.5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

План зонування території (зонінг) - документація, що є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

За змістом ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

До того ж в силу приписів ч. 1 ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Врахування громадських інтересів при розробленні проектів містобудівної документації має вирішальне значення, оскільки мета містобудування та розроблення на його виконання містобудівної документації, спрямована на формування повноцінного життєвого середовища, забезпечення при цьому охорони навколишнього природного оточення, раціонального природокористування та збереження культурної спадщини.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що за наявності затвердженого плану зонування території, вирішення уповноваженим органом питання видачі будівельного паспорта повинно вирішуватись з врахуванням встановлених ним умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.10.2019 у справі №820/4909/17.

Як встановлено матеріалами справи, рішенням 21 сесії Кременчуцької міської ради V скликання "Про затвердження генерального плану міста Кременчука" від 25 грудня 2007 року затверджено генеральний план міста Кременчука. План зонування території (зонінг) міста Кременчука затверджено рішенням 51 сесії Кременчуцької міської ради VІ скликання від 30 вересня 2014 року "Про затвердження плану зонування території (зонінг) міста Кременчука", а внесення змін до плану зонування території (зонінгу) міста Кременчука - рішенням 25 сесії Кременчуцької міської ради VІІ скликання від 07 вересня 2017 року "Про затвердження внесення змін до плану зонування території (зонінгу) міста Кременчука".

Відповідно до викопіювання з Генерального плану м. Кременчука по вул. Дмитра Демидюка, 17, м. Кременчук та викопіювання з Плану зонування територій (зонінгу) м. Кременчука земельна ділянка по вул. Дмитра Демидюка, 17, м. Кременчук знаходиться в зоні перспективного розміщення багатоквартирної малоповерхової забудови 2-4 поверхів, ПЖ-3.

Згідно пояснювальної записки Плану зонування території (зонінг) міста Кременчука зона перспективної багатоквартирної малоповерхової забудови 2-4 поверхів, ПЖ-3 не передбачає будівництво та реконструкцію господарської будівлі (гостьовий будинок).

Тобто, земельна ділянка з кадастровим номером :08:002:0632 за адресою: АДРЕСА_2 , знаходиться в зоні перспективного розміщення багатоквартирної малоповерхової забудови 2-4 поверхів, ПЖ-3, яка не передбачає будівництво та реконструкцію господарської будівлі (гостьовий будинок).

Крім того, матеріалами справи, а саме, висновком судового експерта Шлапак С.Л. № 10/10-21 підтверджується, що роботи з реконструкції будівлі сараю літ. «М» під гостьовий будинок в домоволодінні № 17 ведуться з порушенням нормативно правових актів у галузі будівництва, а саме: - порушені вимоги п. 6.1.41 ДБН Б2.2-12:2019 «Планування та забудова територій. Основні положення» щодо відстані до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку, виступаюча конструкція даху частково нависає над суміжною земельною ділянкою АДРЕСА_3 (власник - ОСОБА_2 ); - порушені вимоги п. 15.2.2, табл. 15.2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій. Основні положення», оскільки відстань між будівлею сараю літ. «М», що реконструюється під гостьовий будинок в домоволодінні АДРЕСА_2 , та існуючим житловим будинком літ. «А, А*, а» в домоволодінні АДРЕСА_3 становить: з фасадної частини - 1, 87 м, з тильної частини 1,65 м при нормі 8 м.

Таким чином, відмовляючи позивачу у видачі будівельного паспорту у зв`язку із невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та державним будівельним нормам, відповідач діяв в межах чинного законодавства.

Доводи позивача про порушення відповідачем права власності, права забудови та інших основоположних прав позивача суд відхиляє, оскільки на орган державної влади у цій ситуації був покладений позитивний обов`язок щодо належного захисту громадськості, і відмовляючи у видачі паспорта забудови відповідач не порушив права позивача.

Суд зазначає, що відмова у видачі будівельного паспорту з мотивів невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та державним будівельним нормам не припиняє право користування позивача земельною ділянкою.

Отже, у задоволенні позову слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (площа Перемоги, 2, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 09 вересня 2022 року.

Головуючий суддя А.Б. Головко