Справа № 280/3863/22
Суддя: Богатинський Богдан Вікторович
Дата ухвалення: 2022-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2022 року Справа № 280/3863/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про протиправною та скасування податкової вимоги, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі - відповідач), у якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 02.02.2022 №0023141- 2406-0828 прийняту Головним управлінням ДПС у Запорізькій області в частині нарахування ОСОБА_1 пені у розмірі 70183,74 грн.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області врахувати та відобразити в інтегрованій картці платника з податку ОСОБА_1 скасування пені у розмірі 70183,74 грн.

Також просить суд зобов`язати відповідача у місячний строк, від дня набрання законної сили судовим рішенням в даній справі, подати до суду звіт про виконання судового рішення та стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 992,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що є приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, який діє на підставі Свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю №8386. Факти оплати позивачем військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування самостійно задекларованих зобов`язань згідно поданих декларацій: від 03.05.2017 за №; від 23.04.2018 за №31513195; від 23.04.2019 за №1883922; від 28.04.2020 за №20319945; від 28.04.2021 №20825672 та факти оплати позивачем податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування самостійно задекларованих зобов`язань згідно поданих декларацій від 03.05.2017 за №, від 23.04.2018 за №31513195, від 23.04.2019 за №18839223, від 28.04.2020 за №20319945, від 28.04.2021 №20825672 підтверджуються належними платіжними документами. При цьому, не своєчасне перерахування сум зі сплати військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування самостійно задекларованих зобов`язань згідно поданих декларацій та оплати податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування самостійно задекларованих зобов`язань згідно поданих декларацій на рахунок контролюючого органу відбулось не з вини позивача. Однак, відповідач, не виконуючи будь-яких дій щодо проведення виїзної документальної перевірки діяльності позивача, як приватного нотаріуса, не складаючи будь-яких актів перевірки, діючи упереджено та незаконно, виніс протиправну податкову вимогу зі сплати податкового боргу, якого фактично не існує, при цьому у податковій вимозі навіть не зазначений період виникнення цієї заборгованості. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 04 липня 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

22.07.2022 відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому вважає позовну заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав: у податковій вимозі ГУ ДПС у Запорізькій області від 02.02.2022 року № 0-0228 зазначено, що станом на 01.02.2022 загальна сума податкового боргу по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування становить 325670,97 грн., загальна сума податкового боргу по військовому збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування становить 26301,44 грн. та по земельному податку з фізичних осіб у розмірі 166,84 грн. Податкова вимога № 0-0828 від 02 лютого 2022 року є правомірною та підстави для її скасування у Головного управління ДПС у Запорізькій області відсутні. Просить відмовити у задоволенні позову.

На підставі матеріалів справи, судом встановлено наступні обставини.

02 лютого 2022 року Головним управлінням ДПС у Запорізькій області прийнята податкова вимога форма Ф №0-0828, якою визначена сума боргу 352139,25 грн., у тому числі:

- податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування - 325670,97 грн.;

- військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування - 26301,44 грн.;

- земельний податок з фізичних осіб - 166,84 грн.,

- пеня усього - 70183,74 грн.: 64651,95 грн. (податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування), 5531,79 грн. (військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування).

Вищезазначена вимога позивачем отримана 17.02.2022.

Позивачем подано до контролюючого органу, зокрема: 1) Податкову декларацію про майновий стан і доходи та Розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою, за 2016 рік, якими задекларовано до сплати військового збору у сумі 21315,46 грн. та податку на доходи фізичних осіб у сумі 255785,55 грн.; 2) Податкову декларацію про майновий стан і доходи та Розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою, за 2017 рік, якими задекларовано до сплати військового збору у сумі 576,00 грн. та податку на доходи фізичних осіб у сумі 6912,00 грн.; 3) Податкову декларацію про майновий стан і доходи та Розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою, за 2018 рік, якими задекларовано до сплати військового збору у сумі 720,00 грн. та податку на доходи фізичних осіб у сумі 8640,00 грн.; 4) Податкову декларацію про майновий стан і доходи та Розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою, за 2019 рік, якими задекларовано до сплати військового збору у сумі 11049,06 грн. та податку на доходи фізичних осіб у сумі 132588,72 грн.; 5) Податкову декларацію про майновий стан і доходи та Розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою, за 2020 рік, якими задекларовано до сплати військового збору у сумі 2947,86 грн. та податку на доходи фізичних осіб у сумі 35374,28 грн.

З метою оплати військового збору позивачем подано до ПАТ «КБ «Хрещатик», зокрема, Платіжне доручення №1 від 05.04.2016 у сумі 22500,00 грн. як передоплата військового збору у розмірі 1,5% за 2016 рік.

З метою оплати податку на доходи фізичних осіб позивачем подано до ПАТ «КБ «Хрещатик», зокрема, Платіжне доручення №1 від 05.04.2016 у сумі 273000,00 грн. як передоплата податку на доходи фізичних осіб за 2016 рік.

На наведених Платіжних дорученнях №1 від 05.04.2016 у сумі 22500,00 грн. та №1 від 05.04.2016 на суму 273000,00 грн. містяться відмітки про їх одержання банком.

Також, позивачем подано до ПАТ «КБ «Хрещатик»: платіжне доручення №1 від 05.04.2016 для сплати 630,00 грн. військового збору у розмірі 1,5% за 2015 рік; платіжне доручення №1 від 05.04.2016 для сплати 6300,00 грн. податку на доходи фізичних осіб за 2015 рік на яких містяться відмітки про їх одержання банком.

У листі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації ПАТ «КБ «Хрещатик» за №30/1-03/1698 (датованому травнем 2016 року) на адресу позивача зазначено наступне: «… Розглянувши Вашого листа від 25.04.2016 вих.№85/01-16 до уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ХРЕЩАТИК» (надалі банк або ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК»), повідомляємо наступне. На підставі постанови Правління Національного банку України від 05.04.2016 №234 «Про віднесення ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ХРЕЩАТИК» до категорії неплатоспроможних» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 05 квітня 2016 року прийнято рішення №463 про запровадження в ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» тимчасової адміністрації строком на один місяць з 05.04.2016 по 04.05.2016 року та призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК». Виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 21 квітня 2016 року прийнято рішення №560 відповідно до якого продовжено строки тимчасової адміністрації в ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» з 05.04.2016 до 04.06.2016 року включно та продовжено повноваження уповноваженої особи Фонду на здійснення тимчасової адміністрації в ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК». … Будь ласка зверніть увагу на те, що під час дії тимчасової адміністрації платежі з рахунків в ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» не здійснюватимуться, оскільки, вони також є вимогами кредитора. Всі платіжні доручення, які були надіслані але не проведені банком, з моменту введення тимчасової адміністрації повертаються клієнтам як невиконані із зазначенням причин невиконання. Враховуючи вищевикладене та згідно роз`яснення Державної фіскальної служби України (лист ДФС України від 16.10.2015 №9647/Б/99-99-10-03-02-14) контролюючий орган не застосовує до суб`єкта господарювання штрафні санкції у випадку несвоєчасного перерахування (неперерахування) податків, зборів, платежів до бюджетів та державних цільових фондів з вини банку, у тому числі внаслідок регулювання НБУ економічних нормативів такого банку. Суб`єкту господарювання необхідно надати до контролюючого органу заяву з копіями платіжних документів. Що засвідчують факт подання їх до установи банку. Якщо у майбутньому банк або його правонаступники відновлюють платоспроможність, відлік строку зарахування податків, зборів та інших платежів розпочинається з моменту такого відновлення. Актуальну інформацію щодо порядку отримання грошових коштів та здійснення необхідних для цього дій Ви можете отримати на офіційному сайті ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» www.xcitybank.com.ua в мережі інтернет. …».

Позивач у зверненні від 31.07.2017 за №185/01-16 до ГУ ДФС у Запорізькій області зазначив: «… Враховуючи вище викладене та з огляду на роз`яснення Державної фіскальної служби України (лист ДФС України від 16.10.2015р. №9647/Б/99-99-10-03-02-14) та судову практику, що склалася на сьогоднішній день вважаю, що зобов`язання по сплаті ЄСВ, ПДФО та військового збору за 2015-2016 роки мною виконані в повному обсязі …».

У листі ДФС України від 16.10.2015 за №9647/Б/99-99-10-03-02-14 «Про надання роз`яснення» зазначено: «… За порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України Про платіжні системи та переказ коштів в Україні, з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених Податковим кодексом України (далі Кодекс), а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції. Зазначені норми встановлено пунктом 129.6 статті 129 Кодексу. Згідно з п.129.7 ст.129 Кодексу не вважається порушенням строку перерахування податків, зборів, платежів з вини банку порушення, вчинене внаслідок регулювання Національним банком України (далі НБУ) економічних нормативів такого банку, що призводить до нестачі вільного залишку коштів на такому кореспондентському рахунку. Якщо у майбутньому банк або його правонаступники відновлюють платоспроможність, відлік строку зарахування податків, зборів та інших платежів розпочинається з моменту такого відновлення. Контролюючий орган не застосовує до суб`єкта господарювання штрафні санкції у випадку несвоєчасного перерахування (неперерахування) податків, зборів, платежів до бюджетів та державних цільових фондів з вини банку, у тому числі внаслідок регулювання НБУ економічних нормативів такого банку. Суб`єкт господарювання повинен надати до контролюючого органу заяву з копіями платіжних документів, що засвідчують факт подання їх до установи банку. …».

Оплата позивачем військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування самостійно задекларованих зобов`язань згідно поданих декларацій: від 03.05.2017 № ; 23.04.2018 за № 31513195; 23.04.2019 за № 18839223; 28.04 2020 за № 20319945; та податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування самостійно задекларованих зобов`язань згідно поданих декларацій від 03.05.2017 № ; 23.04.2018 за № 31513195; 23.04.2019 за № 18839223; 28.04.2020 за № 20319945 підтверджуються відповідно до платіжних документів, які містяться в матеріалах справи.

Відповідно до інтегрованої картки платника, судом встановлено, оплату 02.07.2021 податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою, за 2020 рік, задекларованими до сплати військового збору у сумі 2947,86 грн. та податку на доходи фізичних осіб у сумі 35374,28 грн.

Правомірність дій відповідача щодо нарахування позивачу пені у розмірі 70183,74 грн., яка утворилась внаслідок несвоєчасної сплати податкових зобов`язань згідно поданих декларацій є предметом судового розгляду у даній справі.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктами 36.1 та 36.5 статті 36 Податкового кодексу України (далі ПК України) податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Згідно з пунктом 38.1 статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Пунктом 14.1.175 статті 14 ПК України передбачено, що податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Положеннями статті 59 ПК України установлено, що в разі, коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Статтею 109 ПК України визначено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Статтею 111 ПК України визначені види відповідальності за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. За порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: фінансова; адміністративна; кримінальна. Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Пунктом 126.1 статті 126 ПК України визначено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу.

Підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України передбачено, що після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання на суму податкового боргу нараховується пеня.

Таким чином, у ПК України під відповідальністю за несвоєчасну сплату самостійно визначеного податкового зобов`язання розуміється застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Разом з тим положення статті 129 ПК України містять застереження щодо застосування до платника відповідальності за неналежне виконання податкового зобов`язання.

Так пунктом 129.6 статті 129 ПК України передбачено, що за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку такий банк сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду.

При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Таким чином, платник звільнений від відповідальності у вигляді штрафу та/або пені за порушення строків або неповний обсяг перерахованого податкового зобов`язання у разі, якщо такі дії/або бездіяльність вчинені обслуговуючим його банком, оскільки вини та/або умислу у невчасній чи не в повному обсязі сплаті податкового зобов`язання у діях платника у цьому випадку немає.

Водночас відповідно до пункту 113.2 статті 113 ПК України застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), передбачених цією главою, не звільняє платників податків від обов`язку сплатити до бюджету належні суми податків та зборів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, а також від застосування до них інших заходів, передбачених цим Кодексом.

Із загальних положень статті 38 ПК також випливає, що належним виконанням податкового зобов`язання є сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань.

Таким чином, звільнення платника від відповідальності за порушення строків погашення податкового зобов`язання не свідчить про звільнення від обов`язку виконати податкове зобов`язання.

Крім того, слід звернути увагу і на положення статті 30 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», відповідно до яких переказ вважається завершеним з моменту зарахування суми переказу на рахунок отримувача або її видачі йому в готівковій формі.

Наведена норма також свідчить про те, що належним виконанням податкового зобов`язання шляхом ініціювання платником переказу є надходження коштів від платника на відповідний казначейський рахунок.

Вищенаведене свідчить про те, що у разі несвоєчасного або перерахування не в повному обсязі суми податкового зобов`язання з вини банку платника такий платник звільняється від фінансової відповідальності у вигляді штрафу та/або пені, однак, не звільняється від обов`язку сплатити в повному обсязі податкове зобов`язання.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01 липня 2020 року у справі №804/4602/16.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що податкова вимога від 02.02.2022 №0-0828 прийнята Головним управлінням ДПС у Запорізькій області в частині нарахування ОСОБА_1 пені у розмірі 70183,74 грн. є такою, що підлягає скасуванню, оскільки, в даному випадку, позивач звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі військового збору та податку на доходи фізичних осіб за спірний період, яке відбулось з вини банку - ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК», при цьому позивачем на підтвердження надані копії платіжних документів.

Доказів протилежного відповідачем на надано.

Відповідно до п.1 Розділу І Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 за № 321/35943, інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу.

П.1 Розділу ІІ, з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Вказана правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 25 березня 2020 року в адміністративній справі № 826/9288/18.

Оскільки суд, дійшов висновку, що податкова вимога від 02.02.2022 №0-0828 прийнята Головним управлінням ДПС у Запорізькій області в частині нарахування ОСОБА_1 пені у розмірі 70183,74 грн. є такою, що підлягає скасуванню, то позовна вимога щодо зобов`язання відповідача врахувати та відобразити в інтегрованій картці платника з податку ОСОБА_1 скасування пені у розмірі 70183,74 грн. також підлягає задоволенню.

Вказане є належним способом захисту порушеного права позивача.

Щодо встановлення судового контролю суд зазначає, що в силу положень ч.1 ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. Отже, у викладеній нормі йдеться про право, а не обов`язок суду щодо встановлення судового контролю за виконанням рішення. Водночас з цим, позивачем не наведено, і матеріли справи також не містять обставин, які б свідчили про те, що відповідач буде ухилятись від виконання судового рішення.

Таким чином, у даному випадку суд не знаходить підстав для застосування приписів ст. 382 КАС України щодо встановлення судового контролю шляхом зобов`язання відповідача подати звіт про виконання рішення суду.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

За наведеного вище суд вважає, що заявлені позовні вимоги знайшли своє підтвердження матеріалами справи, є обґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про задоволення адміністративного позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з того, що відповідно до частин 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням положень статті 139 КАС України понесені позивачем судові витрати на оплату судового збору в розмірі 992,40 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 02.02.2022 №-0828 прийняту Головним управлінням ДПС у Запорізькій області в частині нарахування ОСОБА_1 пені у розмірі 70183,74 грн.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області врахувати та відобразити в інтегрованій картці платника з податку ОСОБА_1 скасування пені у розмірі 70183,74 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області судові витрати зі сплати судового збору сумі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ),

Відповідач - Головне управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166, код ЄДРПОУ ВП: 44118663).

Повне судове рішення складено 02.09.2022.

Суддя Б.В. Богатинський