Справа № 160/12879/22
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 вересня 2022 року Справа № 160/12879/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Точка-М» до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Точка-М» з позовом до Дніпровської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Дніпровської міської ради () щодо неприйняття рішення за результатами розгляду клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОЧКА-М» () про видачу дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 0,0044 га, яка знаходиться за адресою: м. Дніпро, район Шевченківський, проспект Праці, будинок 14 В та на якій розміщена будівля підприємства торгівлі літ. А-1, загальною площею 27,0 кв.м, для ведення комерційної діяльності приватного підприємця;

- зобов`язати Дніпровську міську раду () у встановленому чинним законодавством порядку розглянути повторно клопотання Товариства з обмеженої відповідальністю «ТОЧКА-М» () про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, орієнтовною площею 0,0044 га, яка знаходиться за адресою: м. Дніпро, район Шевченківський, проспект Праці, будинок 14 В та на якій розміщена будівля підприємства торгівлі літ. А-1, загальною площею 27,0 кв.м, для ведення комерційної діяльності приватного підприємця та прийняти відповідне рішення за результатами розгляду цього клопотання.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Точка-М» не відповідав вимогам ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, тому ухвалою суду від 30.08.2022 року був залишений без руху з наданням позивачу п`ятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку та надати докази в обгрунтування підстав такого пропуску.

Представник позивача надав суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої додав заяву про поновлення строку звернення з позовом до суду.

В обгрунтування означеної заяви представник позивача посилається на запровадження у країні воєнного стану з 24.02.2022 року, як на поважну причину пропуску строку звернення до суду.

Суд, перевіривши матеріали справи, вивчивши доводи представника позивача, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, з матеріалів справи слідує, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Точка-М» дізналося про порушення своїх прав та законних інтересів з листа відповідача від 05.10.2021 року за вих.№ 7/9-1364, який, як зазначає позивач, отриманий ним 20.10.2021 року.

При цьому, з даним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Точка-М» звернулося лише 24.08.2022 року з огляду на запровадження з 24.02.2022 року воєнного стану у країні, а відтак, з пропуском шестимісячного строку звернення з позовом до суду.

На виконання ухвали суду від 30.08.2022 року представник позивача надав суду заяву про поновлення строку звернення до суду. Водночас, відповідні докази пропуску строку звернення з позов до суду не надані.

Разом з тим, посилання представника позивача на запровадження з 24.02.2022 року воєнного стану у країні, як на підставу поважності причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, судом не береться до уваги з огляду на наступне.

Так, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 року № 64/2022 (затвердженим Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 року № 133/202 (затвердженим Законом України від 14.03.2022 року № 2119-ІХ) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 18.04.2022 року №259/2022 (затвердженим Законом України від 21.04.2022 року № 2212-ІХ) продовжено строк д воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану Україні" від 17.05.2022 року № 341/2022 (затвердженим Законом України від 22.05.2022 року № 2263-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнної стану в Україні" від 12.08.2022 року № 573/2022 (затвердженим Законом України від 15.08.2022 року № 2500-ІХ) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Згідно приписів статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12.05.2015 року № 389-VIII правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосудця судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Суд звертає увагу, що Дніпропетровський окружний адміністративний суд постійно здійснює правосуддя, а на території міста Дніпра військові дії не ведуться, міжміський і міський транспорт та поштовий зв`язок працюють, що дає об`єктиві можливість учасникам справи вчасно подати позов до суду.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що чітко визначені та однакові для всіх строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішеннях від 20.05.2010 року в справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року в справі "Наталія Михайленко проти України" ЄСПЛ зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії" та "Девеер проти Бельгії" Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 року в справі "Мельник проти України" зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Стосовно посилання представника позивача на судову практику щодо поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Так, аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Згідно ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Наведені представником позивача підстави знаходяться поза межами обставин, з якими ч.1 ст. 121 КАС України пов`язує можливість поновлення процесуального строку, тому суд вважає такі причини неповажними. Крім того, представником позивача не надані відповідні докази поважності пропуску звернення до суду з позовом, як було зазначено в ухвалі суду від 30.08.2022 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України встановлено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених ч. 2 ст. 123 цього Кодексу.

За таких обставин, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви представника позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлення такого строку, а також повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Точка-М» позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами.

Керуючись ст.ст.122, 123, 160, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлення такого строку - відмовити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Точка-М» до Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.

Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Лозицька