Справа № 520/26428/21
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

12 вересня 2022 року № 520/26428/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Лариси Мар`єнко, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якій просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Харківській області полковника поліції Перліна С.І. від 08.11.2021 року №960 в частині, що стосується накладення на заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що пунктом 9 наказу від 08.11.2021 №960 на нього відповідачем накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження. На думку позивача, оскаржуваний наказ в частині, що стосується ОСОБА_1 , прийнятий з порушенням чинного законодавства та підлягає скасуванню, оскільки позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпідставно, при відсутності у його діях порушення положень Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Кримінального процесуального кодексу України, вимог наказу МВС України від 08.05.2019 №100.

Ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін у судове засідання, за правилами ст.262 КАС України.

Від представника відповідача О.Синюшко, через систему "Електронний суд", надійшов письмовий відзив в якому представник відповідача проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що відповідач при прийнятті оскаржуваного наказу від 08.11.2021 року №960 в частині накладення на заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження діяв в порядку, межах, спосіб та на підставі чинного законодавства України.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступні обставини справи.

Позивач - ОСОБА_1 , перебуває на службі в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області.

За наслідками службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУ НП в Харківській області від 07.09.2021 №1792, продовженим на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 06.10.221 №2001, відповідачем встановлені факти порушення службової дисципліни поліцейських ГУ НП в Харківській області, зокрема, полковником поліції ОСОБА_1 , заступником начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, що виразилось у незабезпеченні організації досудового розслідування та неналежному контролі за своєчасним унесенням відомостей до ЄРДР за матеріалами ІП "ЄО" ІТС ІПНП Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області: від 19.05.2021 №14936, від 16.04.2021 №11438, від 19.06.2021 №18789, від 01.06.2021 №16606, від 18.06.2021 №18671, від 14.06.2021 №18129, від 13.04.2021 №11051, від 02.04.2021 №9766, від 08.06.2021 №17473.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 08.11.2021 №960 (п.6 наказу), за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у недотриманні вимог підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, а також ч.1 ст.39 КПК України застосовано до позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Позивач не погодився з винесеним рішенням відповідача та звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх порушених прав.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до п.п.1, 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, регламентує сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі по тексту - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно зі ст.2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту встановлено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст.19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

З аналізу наведених норм, суд дійшов висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Таким чином, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Матеріалами справи встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження став висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни окремими працівниками поліції.

Судом з наказу від 08.11.2021 №960 встановлено, що під час проведеного службового розслідування комісія встановила порушення позивачем службової дисципліни, що виразилося у незабезпеченні організації досудового розслідування та неналежному контролі за своєчасним унесенням відомостей до ЄРДР за матеріалами ІП "ЄО" ІТС ІПНП Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області: від 19.05.2021 №14936, від 16.04.2021 №11438, від 19.06.2021 №18789, від 01.06.2021 №16606, від 18.06.2021 №18671, від 14.06.2021 №18129, від 13.04.2021 №11051, від 02.04.2021 №9766, від 08.06.2021 №17473.

Суд звертає увагу, що ухвалою від 21.06.2022 року витребовував у Головного управління Національної поліції в Харківській області належним чином завірені копії матеріалів службового розслідування, яким до заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, полковника поліції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення.

Проте, до суду від представника відповідача надійшла заява про неможливість надання витребуваних судом доказів через обставини непереборної сили, а саме, знищення архівної документації (в тому числі й матеріалів службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 07.09.2021 №1792 відносно поліцейських ГУНП в Харківській області - заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, полковника поліції ОСОБА_1 ) внаслідок ракетного обстрілу та пожежі в адміністративній будівлі ГУНП 02.03.2022 року, що підтверджується довідкою від 28.06.2022 №1930/119-25/01-2022 та актом обстеження (огляду) нерухомого майна - адміністративної будівлі ГУНП в Харківській області від 05.04.2022.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно статті 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином суд позбавлений можливості безпосередньо дослідити ключовий доказ по справі матеріали службового розслідування, які суду не надано відповідачем, хоч і з об`єктивних причин.

Як зазначає представник відповідача у письмовому відзиві на позов, службовим розслідуванням також встановлено, що з боку полковника поліції ОСОБА_1 вбачається негативний системний характер в частині складання супровідних листів на ім`я керівника підрозділу про організацію проведення перевірки за матеріалами ІП "ЄО" ІТС ІПНП в порядку Закону України "Про звернення громадян" або КУпАП, незважаючи та явні ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Проте суд зазначає, що вказане твердження представника відповідача також не підтверджено жодними доказами, більш того, згадування про негативний характер системних дій позивача відсутній в інших документах наданих відповідачем.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів, які б вказували на протиправність дій чи бездіяльності позивача, тяжкість проступку, не наведено, яку шкоду заподіяно позивачем, не зазначено чи враховувалося та досліджувалося відповідачем попередня поведінка позивача, його ставлення до виконання службових обов`язків, рівень його кваліфікації, тощо, як і не надано належних доказів на підтвердження висновку щодо здійснення позивачем неналежного контролю за діями підлеглих, незабезпечення організації досудового розслідування та неналежного контролю за своєчасним внесенням до Єдиного реєстру досудового розслідування інформації щодо вчинення кримінальних правопорушень, що призвело до порушення вимог службової дисципліни ОСОБА_1 .

Окрім того, суд не погоджується з посиланням представника відповідача у відзиву на позовну заяву на правовий висновок Верховного Суду твід 07.11.2019 у справі №826/1647/16 (адміністративне провадження №К/9901/16112/18), про недоведеність позивачем в позовній заяві факту порушення його прав та охоронюваних інтересів діями суб`єкта владних повноважень (в даному випадку п.9 наказу від 08.11.2021 №960), оскільки зауваження є видом дисциплінарного стягнення, яке застосовується безпосередньо до особи позивача та в подальшому може негативно впливати на проходження його публічної служби.

Суб`єкт владних повноважень під час прийняття рішення зобов`язаний діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано та добросовісно.

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п.1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про недоведеність зазначених у спірному пункті 9 наказу від 08.11.2021 №960 порушень та, відповідно складу дисциплінарного проступку, а тому оскаржуваний наказ в частині накладення дисциплінарного стягнення на заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо стягнення судових витрат понесених позивачем, суд зазначає, відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання позову, відповідно до квитанції № 0.0..1 від 28.01.2022 на суму 908,00 грн.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необхідність стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в сумі 908,00 грн.

Керуючись ст.14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд.5, м.Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 9 наказу Головного управління Національної поліції у Харківській області від 08.11.2021 року №960 в частині, що стосується накладення на заступника начальника - начальника слідчого відділу Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, полковника поліції Лінніка Сергія Олександровича, дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд.5, м.Харків, 61002, ) за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) у розмірі 908,00 грн (дев`ятсот вісім гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області, повний текст рішення складено 12.09.2022 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО