Справа № 300/3019/20
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 вересня 2022 рокуЛьвівСправа № 300/3019/20 пров. № Н-А/857/4348/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Онишкевича Т .В ., Сеника Р.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву Приватного підприємства «Оресто» про відвід судді Судової-Хомюк Наталії Михайлівни від участі у розгляді заяви Приватного підприємства «Оресто» про перегляд постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року за нововиявленими обставинами у справі №300/3019/20 за адміністративним позовом Приватного підприємства «Оресто» до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування рішення про застосування фінансових санкцій від 20.10.2020 року за №000074/0706,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебувала справа №300/3019/20 за адміністративним позовом Приватного підприємства «Оресто» до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування рішення про застосування фінансових санкцій від 20.10.2020 року за №000074/0706.

За наслідками апеляційного розгляду, постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.05.2021 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області задоволено. Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року у справі № 300/3019/20 скасовано та прийнято постанову, якою в задоволенні позовних вимог Приватного підприємства «Оресто» до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування рішення про застосування фінансових санкцій від 20.10.2020 року за № 000074/0706 - відмовлено.

28 червня 2022 року Приватним підприємством «Оресто» до Восьмого апеляційного адміністративного суду подано заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.05.2021 у справі № 300/3019/20.

Розгляд заяви призначено до розгляду на 16 серпня 2022 року у відкритому судовому засіданні. про що сторони були повідомлені належним чином.

16 серпня 2022 року судове засідання у справі № 300/3019/20 не відбулось з причини тимчасової непрацездатності головуючої судді колегії.

Також судом встановлено, що 16 серпня 2022 року на адресу суду апеляційної інстанції надійшла заява Приватного підприємства «Оресто» про відвід судді Судової-Хомюк Наталії Михайлівни від участі у розгляді заяви Приватного підприємства «Оресто» про перегляд постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року за нововиявленими обставинами у справі №300/3019/20. У зв`язку із тим, що головуюча суддя Судова-Хомюк Н.М. з 14.08.2022 по 23.08.2022 перебувала на листку непрацездатності та з 24.08.2022 по 07.09.2022 у відпустці, вказана заява була передана головуючій судді 08 вересня 2022 року.

Так, у поданій заяві про відвід судді, заявник зазначає, що при розгляді такої заяви слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Тобто, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини (справи «Пуллар проти Сполученого Королівства» і «Томанн проти Швейцарії», а також «Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції» і «Дактарас проти Литви») наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, не задоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Заявник вважає, що наявність у даній справі рішення ухваленого під головуванням судді Судова-Хомюк Н.М. та яке заявник просить переглянути за нововиявленими обставинами, може бути для сторін підставою сумніватися в об`єктивності головуючого. Відтак зазначає, що у заявника завідомо склалася позиція та думка про необ`єктивність та упередженість судді, а отже завідомо майбутнє рішення у справі стороною ставиться під сумнів, а тому заявляє відвід судді Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Дослідивши заявлені підстави та доводи для відводу, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи утручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості Суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді недостатньо об`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Окрім того, стосовно об`єктивного критерію Європейський суд з прав людини вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (§ 52 рішення у справі «Білуха проти України»).

Водночас колегія суддів підкреслює, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Також, згідно ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішенням або окремою думкою судді, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Наведені ТОВ «Оресто» у заяві про відвід судді твердження про те, що суддя Судова-Хомюк Н.М. була головуючою суддею при прийнятті постанови Восьмим апеляційним адміністративним судом 18.05.2021, яку просить заявник переглянути за нововиявленими обставинами, не може свідчити про об`єктивно обґрунтоване побоювання щодо неупередженості судді Судової-Хомюк Н.М. при розгляді заяви Приватного підприємства «Оресто» про перегляд згаданої постанови за нововиявленими обставинами та на переконання колегії суддів, є безпідставними та не підтверджуються жодними доказами.

Враховуючи доводи заяви про відвід, колегія суддів приходить до висновку про їх необґрунтованість, оскільки позивачем не наведено обставин, які б свідчили про пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результатах розгляду цієї справи, а також викликали сумніви у неупередженості чи об`єктивності судді.

Згідно з ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи приписи цієї статті та те, що справу призначено до розгляду в судове засідання на 13.09.2022, колегія суддів вважає, що заяву про відвід головуючої судді Судової-Хомюк Н.М. необхідно передати судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 39, 40, 321, 325, 328, КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву Приватного підприємства «Оресто» про відвід судді Судової-Хомюк Наталії Михайлівни від участі у розгляді заяви Приватного підприємства «Оресто» про перегляд постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року за нововиявленими обставинами у справі №300/3019/20 - визнати необґрунтованою.

Питання про вирішення відводу судді Судової-Хомюк Н.М. передати судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. В. Онишкевич
Р. П. Сеник