Справа № 200/3585/22
Суддя: Тарасенко І.М.
Дата ухвалення: 2022-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2022 року Справа№200/3585/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тарасенка І.М., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (юридична адреса: 87517, Донецька область, м. Маріуполь, проспект Нахімова, 86, ), третя особа ОСОБА_3 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, третя особа ОСОБА_3 . Просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати частково Акт повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 03.04.2020 року у період часу з 09.29 до 11.05 в Покровському ВП ГУГП в Донецькій області зі старшим сержантом поліції помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області Федоренком Олександром Федоровичем, від 15.12.2021 року за формою Н-5* в частині визначення причин нещасного випадку, зобов`язавши відповідача внести зміни до вказаного Акту, виключивши в п. 1 розділу 4 вказаного Акту повторного спеціального розслідування нещасного випадку зазначення психофізичної причини нещасного випадку алкогольного сп`яніння та у пункті 2 розділу 4 Акту організаційну причину порушення службової дисципліни ОСОБА_4 ; 2) визнати протиправним та скасувати частково Акт № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру від 15.12.2021 року за формою НТ* в частині визначення обставин, що призвели до нещасного випадку та причин нещасного випадку, що стався 03.04.2020 року з ОСОБА_4 , зобов`язавши відповідача внести зміни до вказаного Акту, виключивши у розділі 9 Акту обставину, що призвела до нещасного випадку з ОСОБА_4 вживання алкоголю, у пункті 1 розділу 10 того ж Акту психофізичну причину нещасного випадку алкогольне сп`яніння, у пункті 1 розділу 10 того ж Акту організаційну причину нещасного випадку порушення службової дисципліни ОСОБА_4 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що за висновками комісії нещасний випадок з помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_5 трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. За результатами розслідування у відношенні загиблого вирішеного скласти акт про нещасний випадок за формою НТ*. Позивач вважає, що Акт за формою Н-5* від 15.12.2021 року та Акт № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру від 15.12.2021 року за формою НТ*, складені з порушенням Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, розслідування нещасного випадку проведено з порушеннями вказаного Порядку, висновки за результатами розслідування не відповідають дійсності, що негативно впливає на права доньки померлого поліцейського неповнолітньої ОСОБА_2 , а саме: на виплату одноразової грошової допомоги членам родини загиблого згідного положень ст. 97 Закону України «Про національну поліцію».

21 червня 2022 року відкрито провадження по справі та її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача, був належним чином повідомлений про розгляду справи судом, про що свідчить поштове повідомлення, свої правом не скористався та не надав суду відзив на позовну заяву.

У відповідності до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У зв`язку з чим суд приходить висновку про необхідність вирішення спору за наявними матеріалами справи.

Представник відповідача звернувся до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи до закінчення строку дії воєнного стану в Україні та надати додатковий строк для подання відзиву після закінчення строку дії воєнного стану України.

Суд вказує на те, що справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відтак, враховуючи, що розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, підстави для задоволення клопотання про відкладення розгляду справи, судове засідання в якій не призначалось, відсутні.

При цьому, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, які не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін, а також з огляду на обсяг та характер наданих доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, на даний час суд не вбачає підстав для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

За приписами частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , свідоцтво про народження НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , неповнолітня, в інтересах якої діє її законний представник мати, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , є громадянкою України.

Відповідач, Головне управління Національної поліції в Донецькій області, , юридична адреса: 87517 пр. Нахімова. 86, м. Маріуполь, Донецька область, є органом державної влади.

У період з 27 вересня 2003 року по 15 серпня 2014 року ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з ОСОБА_4 , що вбачається з рішення Димитровського міського суду Донецької області від 4 серпня 2014 року, яке набрало законної сили 15 серпня 2014 року.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , проживає разом із матір`ю та перебуває на її утриманні, до квітня 2020 року перебувала на утриманні матері та батька.

ОСОБА_4 перебував на службі в Національній поліції України з 7 листопада 2015 року по 3 квітня 2020 року, останнє звання та посада старший сержант поліції, помічник чергового сектору реагування патрульної поліції № 3 Покровського відділу поліції.

2 квітня 2020 року о 8-00 год ОСОБА_4 заступив у добовий наряд в Покровському відділі поліції за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд 6.

Як вбачається з журналу обліку інструктажів особового складу (інвентарний № 746) 2 квітня 2020 року перед чергуванням з ОСОБА_4 проведено інструктаж СОГ, СРПП.

3 квітня 2020 року о 10-55 год труп ОСОБА_4 без ознак насильницької смерті був виявлений мертвим у кімнаті відпочинку чергової служби Покровського ВП ГУНП.

Об 11-05 год 3 квітня 2020 року працівниками карети швидкої допомоги, яка була викликана на місце події, була констатована смерть ОСОБА_4

3 квітня 2020 року слідчим відділом Покровського ВП ГУНП в області за вказаним фактом відкрито кримінальне провадження за № 0000770 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

3 квітня 2020 року за фактом раптової смерті ОСОБА_4 наказом ГУНП в Донецькій області № 656 було призначено службове розслідування, відповідно до висновку якого від 24 квітня 2020 року вбачається склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 136 КК України, а саме не надання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, а так як надання оцінки діям працівників поліції віднесено до компетенції Державного бюро розслідувань, копії висновку службового розслідування та матеріалів направлено до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Краматорську, для вирішення питання щодо наявності чи відсутності в діях учасників події ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 136 КК України.

Наказом ГУНП в Донецькій області від 6 квітня 2020 року № 670 призначено Комісію для розслідування нещасного випадку, що стався 3 квітня 2020 року у Покровському ВП ГУНП в Донецькій області.

17 квітня 2020 року експертом Покровського відділення КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи», куди було направлено тіло ОСОБА_4 , складено висновок № 107, в якому зазначено, що причиною смерті ОСОБА_4 стало захворювання серця у формі дифузного атеросклеротичного кардіосклерозу, стенозуючого атеросклерозу вінцевих артерій на фоні гіпертонічної хвороби, яка ускладнилася гострим порушенням коронарного кровообігу, що підтверджується виявленням нерівномірного кровонаповнення міокарда, дрібних вогнищ ішемії і розростанням сполучної тканини в міокарді, збільшених розмірів і маси серця за рахунок гіпертрофії міокарда лівого шлуночка, атеросклеротичних бляшок у вінцевих артеріях, гострого загального венозного повнокров`я паренхіматозних органів, набряку легенів, головного мозку.

Також у висновку вказано, що при судово-токсикологічному дослідженні крові і сечі від трупа ОСОБА_4 знайдений спирт етиловий у кількості, що свідчить про вживання спиртних напоїв незадовго до смерті і відповідає алкогольному сп`янінню середнього ступеню стосовно живим особам.

5 травня 2020 року слідчим управлінням Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорську, за фактом ненадання допомоги особі, яка перебувала в небезпечному для життя стані, порушено кримінальне провадження № 0000847 за ч. 1 ст. 136 КК України.

Наказом Головного управління національної поліції в Донецькій області від 15 травня 2020 року № 196 о/с ОСОБА_4 виключено зі списків особового складу у зв`язку зі смертю.

5 жовтня 2020 року СВ Покровського ВП ГУНП в Донецькій області прийнято постанову про закриття кримінального провадження № 0000770 від 3 квітня 2020 року у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

23 листопада 2020 року комісією, призначеною наказом ГУНП в Донецькій області від 6 квітня 2020 року № 670 (зі змінами, внесеними наказом ГУНП в Донецькій області від 27 жовтня 2020 року № 2146), був складений акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-5, в якому зазначено наступне.

2 квітня 2020 року о 08-00 на добове чергування заступив наряд у складі старшого інспектора-чергового СРПП № 2 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_6 та помічника чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_7 . Протягом дня працівники добового наряду несли службу у штатному режимі. 3 квітня 2020 року о 00-30 год ОСОБА_8 продовжив несення служби, а ОСОБА_9 пішов відпочивати до службового кабінету. Коли ОСОБА_8 увійшов до приміщення чергової частини, то побачив на підлозі лежачого обличчям донизу ОСОБА_7 . Підійшовши до останнього спробував перевернути його, при цьому зрозумів, що останній спить, та можливо перебуває у стані сп`яніння, тому що відчув запах алкоголю. ОСОБА_8 вирішив дочекатися штих працівників для того, щоб перенести ОСОБА_7 у кімнату для відпочинку чергового наряду. О 06-00 год до приміщення чергової частини увійшли поліцейський СРПП № 1 Покровського ВП ГУНП в області старший сержант поліції ОСОБА_10 та інспектор СРПП № 1 Покровського ВП ГУНП в області старший лейтенант поліції ОСОБА_11 , яких ОСОБА_8 попросив допомогти перенести ОСОБА_7 до кімнати відпочинку, що вони і зробили втрьох та залишили ОСОБА_7 у кімнаті для відпочинку на підлозі, лежачи на лівому боці. Зазначено також, що останній перебував у свідомості, але у стані сильного алкогольного сп`яніння.

Вказано, що ОСОБА_8 продовжив несення служби до 09-00 3 квітня 2020 року, при цьому до 08-00 год неодноразово відвідував ОСОБА_7 у кімнаті відпочинку і останній спав. О 09-00 год ОСОБА_8 змінився зі служби та пішов додому; о 10-55 год начальник сектору моніторингу Покровського ВП ГУНП Донецькій області майор поліції ОСОБА_12 у кімнаті відпочинку чергової служби виявив ОСОБА_7 без ознак життя, у зв`язку із чим невідкладно викликав карету швидкої медичної допомоги, яка по приїзду об 11:05 год констатувала смерть ОСОБА_7 .

Зазначено, що 3 квітня 2020 року слідчим відділом Покровського ВП ГУНП в області за вказаним фактом відкрито кримінальне провадження за № 0000770 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України; 5 травня 2020 року слідчим управлінням Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорську, за фактом ненадання допомоги особі, яка перебувала в небезпечному для життя стані, порушено кримінальне провадження № 0000847 за ч. 1 ст. 136 КК України. 5 жовтня 2020 року СВ Покровського ВП ГУНП в Донецькій області було винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000770 від 3 квітня 2020 року у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України .

Згідно висновку комісії, зазначеному у акті Н-5*, нещасний випадок з помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП що нещасний випадок з помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУПН в Донецькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_4 трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Також в акті вказано, що керуючись п. 3.11 розділу з Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27 грудня 2002 року № 1346, за результатами розслідування у відношенні загиблого скласти акт про нещасний випадок за формою НТ*.

23 листопада 2020 року складений акт за формою НТ*, в якому, крім іншого, зазначено, що відповідно до висновку СМЕ, в діях ОСОБА_7 вбачається порушення службової дисципліни, що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні вимог п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 9 листопада 2016 року № 1179 щодо заборони перебування під час несення служби та під час безпосереднього виконання службових обов`язків у стані алкогольного сп`яніння; обставини, що призвели до нещасного випадку захворювання ОСОБА_7 - вживання алкоголю; причини нещасного випадку: психофізіологічні - поганий стан здоров`я ОСОБА_7 , алкогольне сп`яніння; організаційні - порушення ОСОБА_13 службової дисципліни.

Висновок комісії, викладений у акті НТ*: у ході проведення спеціального розслідування нещасного випадку встановлені порушення службової дисципліни з боку ОСОБА_7 , що виразилось в особистій недисциплінованості, недотриманні вимог п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 6 п. 2 розділу II . Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС 9 листопада 2016 року № 1179 щодо заборони перебування під час несення служби та під час безпосереднього виконання службових обов`язків у стані алкогольного сп`яніння.

Як вбачається з матеріалів справи, копії актів від 23 листопада 2020 року № Н-5* та НТ* були направлені відповідачем на адресу позивача 24 листопада 2020 року.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року у справі № 200/249/21-а, визнано протиправним та скасовано Акт спеціалізованого розслідування «нещасного випадку, що стався 3 квітня 2020 року у період часу з 8-00 год до 10-55 год у Покровському ВП ГУНП в Донецькій області» від 23 листопада 2020 року за формою Н-5. Визнано протиправним та скасовано Акт № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру за формою НТ*, затверджений начальником ГУНП в Донецькій області 23 листопада 2020 року. Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Донецькій області провести повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 2 квітня - 3 квітня 2020 року у Покровському ВП ГУ НП в Донецькій області зі старшим сержантом поліції помічником чергового СРПП № 3 Покровського відділу поліції ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_4 - відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 грудня 2002 року № 1346, та з урахуванням висновків суду, за результатами якого скласти відповідні акти.

На виконання вищевказаного рішення суду, комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 03.04.2022 року у період часу з 09.29 до 11.05 в Покровському ВП ГУНП в Донецькій області з ОСОБА_4 , було проведено повторне спеціальне розслідування зазначеного нещасного випадку.

Саме за результатами повторного спеціального розслідування нещасного випадку на виконання рішення суду було складено Акт повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 03.04.2020 року з ОСОБА_4 за формою Н-5 від 15.12.2021 року, та Акт № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру від 15.12.2021 року за формою НТ*, які і оскаржуються позивачем.

Згідно вказаного Акту повторного спеціального розслідування нещасного випадку, причинами нещасного випадку, що стався з ОСОБА_4 , є: 1. Психофізіологічні: поганий стан здоров`я ОСОБА_4 , алкогольне сп`яніння. 2. Організаційні: порушення службової дисципліни ОСОБА_4 .

За висновками комісії нещасний випадок з помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області старшим сержантом поліції ОСОБА_5 трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. Керуючись п. 31.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого Наказом МВС України від 27.12.2002 року № 1346, за результатами розслідувань у відношенні загиблого вирішено скласти акт про нещасний випадок за формою НТ*.

Отже, спірним питанням даної справи, є правомірність акту повторного спеціального розслідування нещасного випадку від 15.12.2021 року за формою Н-5* та акту № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру від 15.12.2021 року за формою НТ* в частині визначення обставин, що призвели до нещасного випадку та причин випадку.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам та аргументам учасників справи, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України (затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 року, № 1346, далі Порядок № 1346) та іншими нормативно правовими актами в сфері охорони праці.

Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, єдиний порядок організації охорони праці в Україні визначає Закон України «Про охорону праці» від 14 жовтня 1992 року № 2694-ХІІ з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України № 2694-ХІІ).

Статтею 1 цього Закону визначено поняття охорони праці це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Відповідно до статті 14 Закон України № 2694-ХІІ працівник зобов`язаний: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства; знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту; проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди. Працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Статтею 22 Закону України № 2694-ХІІ передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

На реалізацію наведеної бланкетної норми Урядом 17 квітня 2019 року прийнято постанову, якою затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві.

Відповідно до абзацу 4 пункту 2 цього Порядку його дія не поширюється на осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, поліцейських, військовослужбовців Національної гвардії, курсантів (слухачів) закладів освіти МВС і Національної гвардії.

Згідно абзацу 10 цього пункту розслідування та облік нещасних випадків щодо осіб, зазначених в абзацах 3 8 цього пункту, здійснюються у порядку, визначеному міністерствами та іншими державними органами, в управлінні яких перебувають військові частини, установи, організації, заклади освіти та підрозділи, де проходять службу або утримуються такі особи.

Саме відповідно до наведеної правової норми затверджено Порядок №705, що визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі орган (підрозділ) поліції).

За пунктом 3 розділу І цього Порядку нещасний випадок отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Спеціальне розслідування проводиться в разі: нещасного випадку із смертельним наслідком; групового нещасного випадку; гострого професійного захворювання (отруєння), що призвело до тяжких чи смертельних наслідків; нещасних випадків, факт настання яких установлено в судовому порядку; нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого поліцейського; зникнення поліцейського під час виконання службових обов`язків (пункт 5 розділу І Порядку № 705).

Відповідно до пунктів 2 та 3 розділу ІІ Порядку № 705 керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, яке проводиться протягом одного місяця з дня утворення спеціальної комісії з розслідування нещасного випадку.

За приписами пункту 4 названого розділу за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі акт за формою Н-1) (додаток 2).

Згідно із пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана:

1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання;

2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок;

3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку;

4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок;

5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6);

6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

7) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертиз тощо для встановлення причин настання нещасного випадку;

8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства;

9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам;

10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;

11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний;

12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції;

13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною);

14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження;

15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІІ Порядку № 705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Згідно із пунктом 8 цього розділу обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію» ;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

У свою чергу, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України № 580-VIII).

Згідно зі статтею 2 цього Закону завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах:

1) забезпечення публічної безпеки і порядку;

2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;

3) протидії злочинності;

4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до частини 1 статті 23 Закону України № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань:

вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (підпункт 3);

вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення (підпункт 4);

вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях (підпункт 10).

З аналізу наведених норм чинного законодавства вбачається, що у разі нещасного випадку із смертельним наслідком, керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок наказом утворює спеціальну комісію з спеціального розслідування нещасного випадку, за результатами якого складається акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1*. При цьому, нещасний випадок можна кваліфікувати відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Обставини настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків та в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків визначені Порядком № 705 та є вичерпними.

Як вбачається з матеріалів справи, та не заперечується сторонами у справі, під час проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку на виконання рішення суду від 24.05.2021 року, комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку були вжиті заходи для встановлення часу смерті поліцейського ОСОБА_4 та отримано копію висновку експерта від 07.12.2021 року № 9 (додаткового) Покровського відділення СМЕ КЗОЗ «Донецьке обласне бюро СМЕ».

Згідно вказаного висновку смерть ОСОБА_4 настала в проміжок часу не менше двох годин, але не більше чотирьох годин, до моменту огляду його трупа на місці події, що відповідно до змісту протоколу огляду місця події від 03.04.2020 року було здійснено о 13 год. 29 хв., тобто не раніше 09 год 29 хв. 03 квітня 2020 року.

Разом з тим, інші висновки комісії з проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку з ОСОБА_4 не відповідають вимогам чинного законодавства з цього питання та протирічать рішенню суду від 24.05.2021 року.

Загальними основними вимогами, яких необхідно дотримуватись комісії з розслідування нещасного випадку, щоб уникнути помилок при визначенні причин нещасних випадків, є такі: причина повинна випливати з обставин, в акті мають бути вказані конкретні порушення норм і правил охорони праці.

За нормативними вимогами з охорони праці проведення розслідування нещасних випадків повинно супроводжуватися ретельним вивченням причин нещасних випадків та їх виникнення. Для полегшення цього завдання прийнято поділяти такі причини на наступні основні групи: організаційні, технічні, санітарно гігієнічні, психофізіологічні.

До організаційних причин відносяться відсутність або неякісне проведення навчання з питань охорони праці; відсутність контролю; порушення вимог інструкцій, правил, норм, стандартів; невиконання заходів щодо охорони праці; порушення технологічних регламентів, правил експлуатації устаткування, транспортних засобів, інструменту; порушення норм і правил планово попереджувального ремонту устаткування; недостатній технічний нагляд за небезпечними роботами; використання устаткування, механізмів та інструменту не за призначенням.

Психофізіологічними причинами визнаються помилкові дії внаслідок втоми працівника через надмірну важкість і напруженість роботи; монотонність праці; хворобливий стан працівника; необережність; невідповідність психофізіологічних чи антропометричних даних працівника виконуваній роботі.

Згідно Акту повторного спеціального розслідування нещасного випадку від 15.12.2021 року за формою Н-5*, комісія визнала причинами нещасного випадку, що стався з ОСОБА_4 : 1. Психофізіологічні: поганий стан здоров`я ОСОБА_4 , алкогольне сп`яніння, 2. Організаційні: порушення службової дисципліни ОСОБА_4 , фактично продублювавши висновки комісії, викладені в акті спеціального розслідування нещасного випадку з ОСОБА_4 за формою Н-5* від 23.11.2021 року, який був скасований судом як протиправний.

Під час проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку в розпорядженні комісії мались: висновок судово медичного експерта Покровського відділення СМЕ КЗОЗ «Донецьке обласне бюро СМЕ» від 17.04.2020 року № 107, відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_4 стало захворювання гостра ішемічна хвороба серця у формі дифузного атеросклеротичного кардіосклерозу, синтезуючого атеросклерозу вінцевих артерій на фоні гіпертонічної хвороби, які ускладнились гострим порушенням коронарного кровообігу, що підтверджується виявленням при дослідженні трупа нерівномірного кровонаповнення міокарда, дрібних вогнищ ішемії і розростання сполучної тканини в міокарді лівого шлуночка, атеросклеротичних бляшок у вінцевих артеріях, гострого загального венозного повнокров`я паренхіматозних органів, набряку легенів, головного мозку. При судово-токсилогічному дослідженні крові та сечі трупа ОСОБА_4 знайдений спирт етиловий у кількості 2,22 г/л, у сечі 3,03 г/л, що свідчить про вживання алкогольних напоїв незадовго до смерті і відповідає алкогольному сп`янінню середнього степеня, стосовно живим особам; висновок експерта від 07.12.2021 року № 9 Покровського відділення СМЕ КЗОЗ «Донецьке обласне СМЕ», відповідно до якого алкогольне сп`яніння, в якому перебував ОСОБА_4 на час смерті, сприяло виникненню спазму та розвитку порушення кровообігу у вінцевих артеріях та знаходиться в непрямому причинно наслідковому зв`язку з настанням смерті.

З огляду на наявні у комісії дані, причиною смерті ОСОБА_4 стало захворювання, яким він страждав за життя та негативні наслідки якого і знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням смерті останнього.

Висновки судово медичного експерта та інші матеріали спеціального службового розслідування не підтверджують той факт, що смерть ОСОБА_4 знаходиться у прямому причинно наслідковому зв`язку з вживанням ним алкогольних напоїв, або унаслідок дій, учинених у стані алкогольного, наркотичного чи токсичного сп`яніння.

Тобто, алкогольне сп`яніння не може бути причиною нещасного випадку, що стався з ОСОБА_14 , як і дії ОСОБА_4 , учиненні у стані алкогольного сп`яніння, бо будь-яких дій у стані сп`яніння, які призвели до його смерті, ОСОБА_4 не вчиняв, в той час коли комісія зробила протилежний висновок про це, по суті не маючи для цього відповідних підстав.

Суд також вказує на те, що не може вважатися причиною нещасного випадку і порушення службової дисципліни ОСОБА_4 , оскільки зазначені в акті порушення Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейських не знаходяться в прямому причинному зв`язку з нещасним випадком.

Суд також вказує, що у акті спеціального розслідування нещасного випадку зазначено порушення ОСОБА_4 п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 6 п. 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, щодо заборони перебування під час несення служби та під час безпосереднього виконання службових обов`язків у стані алкогольного сп`яніння.

Суд також звертає увагу на той факт, що ОСОБА_4 02 квітня 2020 року о 08.00 год. заступив на добове чергування в наряді, яке б мало тривати до 08.00 год. 03 квітня 2020 року, після чого він мав змінитися, з 08.00 год. 03 квітня 2020 року по 08.00 год 04 квітня 2020 року у ОСОБА_4 був вихідний.

Ґрунтуючись на висновках судового медичного експерта, які були в розпорядженні комісії, та враховуючи висновки самої комісії в акті за формою Н-5* від 15.12.2021 року про те, що смерть ОСОБА_4 могла настати не раніше 09 год. 29 хв. 03 квітня 2020 року, тобто у час, коли він вже не ніс службу у добовому наряді та не виконував службові обов`язки.

Отже, з огляду на це, не може йти мова про порушення ОСОБА_4 вказаних вимог дотримання службової дисципліни, який на час смерті вже не ніс службу як поліцейський.

Питання причини нещасного випадку, що стався з ОСОБА_4 03 квітня 2020 року, вже було досліджено судом у адміністративній справі № 200/249/21-а, за результатами розгляду якої було ухвалено рішення від 24.05.2021 року.

Ігнорування висновків суду, які викладені у вказаному вище рішенні Донецького окружного адміністративного суду, призвели до хибних висновків спеціальної комісії з розслідування нещасного випадку, щодо причин та обставин нещасного випадку, що стався з ОСОБА_4 , викладених в актах за формою Н-5* та за формою НТ*, а саме: зазначенні в п. 1 розділу 4 Акту повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 03.04.2020 року у період часу з 09.29 до 11.05 в Покровському ВП ГУНП в Донецькій області зі старшим сержантом поліції помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 , від 15.12.2021 року за формою Н-5* як психофізичної причини нещасного випадку алкогольного сп`яніння, у пункті 2 розділу 4 того Акту як організаційної причини порушення службової дисципліни ОСОБА_4 , а також у розділі 9 Акту № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру від 15.12.2021 року за формою НТ* як обставини, що призвели до нещасного випадку з ОСОБА_4 вживання алкоголю, у пункті 1 розділу 10 того ж Акту як психофізичної причини нещасного випадку алкогольне сп`яніння, у пункті 1 розділу 10 того ж Акту як організаційної причини нещасного випадку порушення службової дисципліни ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; заборону політичної партії та передачу майна, коштів та інших активів політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави; примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Якщо судом визнано нормативно-правовий акт протиправним і нечинним повністю або в окремій частині і при цьому виявлено недостатню правову врегульованість відповідних публічно-правових відносин, яка може потягнути за собою порушення прав, свобод та інтересів невизначеного кола осіб, суд має право зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти новий нормативно-правовий акт на заміну нормативно-правового акта, визнаного незаконним повністю або у відповідній частині.

Обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає, що з метою забезпечення ефективного захисту права позивача, позовні вимоги мають бути задоволені у повному обсязі, із зобов`язанням відповідача внести зміни до спірних актів, виключивши з них зазначені у даному рішенні відомості щодо причин та обставин нещасного випадку, що стався з ОСОБА_4 , визнавши ці акти протиправними та скасувавши їх у відповідній частині.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. «ґ» ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору.

Оскільки відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, тому в силу вимог ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.

Щодо строків розгляду справи.

Відповідно до ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг, у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», згідно якого у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» президент України ОСОБА_15 постановив ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Вищезазначений Указ Президента України затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15 березня 2022 року № 2119-IX.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, затверджено Указ Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» щодо продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Враховуючи викладене, станом на 09 вересня 2022 року в Україні продовжує діяти воєнний стан.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року № 389-VIII, в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Рішенням Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9, з урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Донецький окружний адміністративний суд розташований в м. Слов`янськ Донецької області.

У зв`язку з активізацією проведення бойових дій на території Донецької області та прилеглих областей, системних ракетних обстрілів населених пунктів області, у тому числі м. Слов`янськ, які здійснюються державою-агресором та створюють суттєву загрозу життю та здоров`ю людей, керівництво Донецької обласної державної адміністрації через засоби масової інформації закликало мешканців області евакуюватись до більш безпечних регіонів України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання організації роботи державних службовців та працівників державних органів у період воєнного стану» від 12 квітня 2022 року № 440 відповідно до статті 60-2 Кодексу законів про працю України, статті 12-1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та статті 17 Закону України «Про державну службу» Кабінет Міністрів України, встановлено, що у період воєнного стану для державних службовців та працівників державного органу, які перебувають на території України, за рішенням керівника державної служби в державному органі може запроваджуватися дистанційна робота у разі наявності організаційних і технічних можливостей для виконання їх посадових обов`язків.

Згідно п. 4 опублікованих 02.03.2022 року Радою суддів України Рекомендацій щодо роботи судів в умовах воєнного стану, судам України рекомендовано усіх доступних працівників, по можливості, перевести на дистанційну роботу.

В таких умовах керівництвом Донецького окружного адміністративного суду задля збереження життя та здоров`я працівників та відвідувачів суду прийнято рішення про подальшу організацію роботи установи в дистанційному режимі.

З огляду на викладене, рішення ухвалено 09 вересня 2022 року.

Керуючись ст. ст. 2-15, 19-20, 42-48, 72-77, 90, 139, 118, 159-165, 199, 205, 244-250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (юридична адреса: 87517, Донецька область, м. Маріуполь, проспект Нахімова, 86, ), третя особа ОСОБА_3 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати частково Акт повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 03.04.2020 року у період часу з 09.29 до 11.05 в Покровському ВП ГУГП в Донецькій області зі старшим сержантом поліції помічником чергового СРПП № 3 Покровського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 , від 15.12.2021 року за формою Н-5* в частині визначення причин нещасного випадку, зобов`язавши відповідача внести зміни до вказаного Акту, виключивши в п. 1 розділу 4 вказаного Акту повторного спеціального розслідування нещасного випадку зазначення психофізичної причини нещасного випадку алкогольного сп`яніння та у пункті 2 розділу 4 Акту організаційну причину порушення службової дисципліни ОСОБА_4 .

Визнати протиправним та скасувати частково Акт № 3 про нещасний випадок невиробничого характеру від 15.12.2021 року за формою НТ* в частині визначення обставин, що призвели до нещасного випадку та причин нещасного випадку, що стався 03.04.2020 року з ОСОБА_4 , зобов`язавши відповідача внести зміни до вказаного Акту, виключивши у розділі 9 Акту обставину, що призвела до нещасного випадку з ОСОБА_4 вживання алкоголю, у пункті 1 розділу 10 того ж Акту психофізичну причину нещасного випадку алкогольне сп`яніння, у пункті 1 розділу 10 того ж Акту організаційну причину нещасного випадку порушення службової дисципліни ОСОБА_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.М. Тарасенко