Справа № 640/19827/21
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Держпраці у Черкаській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправними дій, зобов`язання утриматись від вчинення дій -

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2021 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Управління Держпраці у Черкаській області, яким просив визнати дії Управління Держпраці у Черкаській області з відмови у призначенні ОСОБА_1 на посаду державної служби, а саме головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Черкаській області у зв`язку із застосуванням заборон, передбачених Законом України "Про очищення влади" протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення вказаних дій у подальшому.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2021 року адміністративний позов задоволено частково:

- визнано протиправними дії Управління Держпраці у Черкаській області з відмови у призначенні ОСОБА_1 на посаду державної служби, а саме головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Черкаській області у зв`язку із застосуванням заборон, передбачених Законом України "Про очищення влади";

- в іншій частині позовних вимог відмовлено:

- стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Черкаській області витрати зі сплати судового збору у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири гривні) 00 копійок.

Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції порушено норми матеріального і процесуального права.

Додатково зазначив, що відповідно до довідки Головного управління ДФС у Донецькій області від 07 червня 2021 року у період з лютого 2012 року по травень 2013 року (15 місяців) позивач перебував на посаді першого заступника начальника управління податкової міліції ДПС у Луганській області, тобто обіймав посаду заступника керівника територіального (регіонального) органу податкової міліції у Луганській області.

Крім того звернув увагу, що при проведенні перевірки передбаченої Законом України "Про очищення влади" відповідальний структурний підрозділ Управління Держпраці позбавлений можливості та не має жодних законних підстав проводити аналіз можливої поведінки позивача з встановленням його індивідуальної відповідальності за період перебування на посаді першого заступника начальника управління податкової міліції ДПС у Луганській області.

Позивачем подано до суду відзив, відповідно до якого останній просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги оскільки слідчі підрозділи (управління, відділи) податкової міліції були виключно структурними підрозділами територіальних ДПА, ДПС, ГУ Міндоходів, а висновки відповідача про те, що ОСОБА_1 обіймав посаду заступника керівника територіального (регіонального) органу є помилковими.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи наказом Управління Держпраці у Черкаській області від 03 червня 2021 року №52-АГ оголошено конкурс на зайняття вакантної посади державної служби категорії "В", а саме, головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно- правових актів (одна посада).

ОСОБА_1 07 червня 2021 року на сайті Національного агентства України з питань державної служби - www.nads.gov.ua подано заяву з додатками на участь у конкурсі на зайняття посади головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно- правових актів Управління Держпраці у Черкаській області (код публікації вакансії по добору-65DSP).

Наказом Управління Держпраці у Черкаській області від 16 червня 2021 року № 103-к ОСОБА_1 визнано переможцем конкурсу на зазначену вище посаду (65DSP).

Позивач звернувся з заявою від 16 червня 2021 року до начальника Управління Держпраці у Черкаській області про проведення перевірки, передбаченої Законом України "Про очищення влади" у якій повідомив, що заборони, передбачені ч. 3 чи 4 ст. 1 Закону щодо нього не застосовуються та надав згоду на проходження відповідної перевірки та оприлюднення відомостей щодо нього відповідно до вимог Закону України "Про очищення влади".

Управління Держпраці у Чераській області листом від 17 червня 2021 року №16-17/5926 відмовлено ОСОБА_1 у призначенні на посаду державної служби, а саме головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Черкаській області, з тих підстав, що перевіркою встановлено факт належності до переліку осіб, щодо яких застосовуються заборони, визначені частиною третьою статті 1 Закону України "Про очищення влади".

Не погоджуючись з діями відповідача, щодо відмови в призначенні на посаду державної служби позивач звернувся до суду з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку про те, що посада першого заступника начальника управління податкової міліції ДПС у Луганській області не може вважатися посадою заступника керівника територіального (регіонального) органу податкової міліції, тому відповідно, не підпадає під заборони, визначені ч. 3 ст. 1 Закону України "Про очищення влади".

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Правові та організаційні засади проведення очищення влади (люстрації) для захисту та утвердження демократичних цінностей, верховенства права та прав людини в Україні визначені Законом України "Про очищення влади" від 16 вересня 2014 року №1682-VII.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про очищення влади" очищення влади (люстрація) - це встановлена цим Законом або рішенням суду заборона окремим фізичним особам обіймати певні посади (перебувати на службі) (далі - посади) (крім виборних посад) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування (ч. 1).

Очищення влади (люстрація) здійснюється з метою недопущення до участі в управлінні державними справами осіб, які своїми рішеннями, діями чи бездіяльністю здійснювали заходи (та/або сприяли їх здійсненню), спрямовані на узурпацію влади Президентом України, підрив основ національної безпеки і оборони України або протиправне порушення прав і свобод людини, і ґрунтується на принципах: верховенства права та законності; відкритості, прозорості та публічності; презумпції невинуватості; індивідуальної відповідальності; гарантування права на захист (ч. 2).

Протягом десяти років з дня набрання чинності цим Законом посади, щодо яких здійснюється очищення влади (люстрація), не можуть обіймати особи, зазначені у частинах першій, другій, четвертій та восьмій статті 3 цього Закону, а також особи, які не подали у строк, визначений цим Законом, заяви, передбачені частиною першою статті 4 цього Закону (ч. 3).

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади" заходи з очищення влади (люстрації) здійснюються щодо начальницького складу органів внутрішніх справ, центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову та/або митну політику, податкової міліції, центрального органу виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" організація проведення перевірки осіб (крім професійних суддів та осіб, зазначених в абзаці третьому цієї частини) покладається на керівника відповідного органу, до повноважень якого належить звільнення з посади особи, стосовно якої здійснюється перевірка.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про очищення влади" заборона, передбачена частиною третьою статті 1 цього Закону застосовується до осіб, які обіймали сукупно не менше одного року посаду (посади) у період з 25 лютого 2010 року по 22 лютого 2014 року: керівника, заступника керівника територіального (регіонального) органу прокуратури України, Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову та/або митну політику, податкової міліції в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про Державну податкову службу в Україні" (чинного до 19 листопада 2012 року) (далі - Закон №509-XII) до системи органів державної податкової служби належали: Державна податкова адміністрація України, державні податкові адміністрації в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, державні податкові інспекції в районах, містах (крім міст Києва та Севастополя), районах у містах.

У складі органів державної податкової служби знаходяться відповідні спеціальні підрозділи по боротьбі з податковими правопорушеннями (податкова міліція).

Згідно з ст. 19 Закону №509-XII податкова міліція складалася із спеціальних підрозділів по боротьбі з податковими правопорушеннями, що діють у складі відповідних органів державної податкової служби, і здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, виконує оперативно-розшукову, кримінально-процесуальну та охоронну функції.

Статтею 20 Закону №509-XII визначалося, що до складу податкової міліції належать:

- головні управління (управління, відділи), Головне слідче управління, Управління внутрішньої безпеки Державної податкової адміністрації України та підпорядковані йому регіональні підрозділи внутрішньої безпеки при державних податкових адміністраціях в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, управління (відділи) (з місцем дислокації в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі) головних управлінь Державної податкової адміністрації України.

- управління податкової міліції, слідчі підрозділи податкової міліції відповідних державних податкових адміністрацій в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі;

- підрозділи податкової міліції, слідчі підрозділи (групи) податкової міліції відповідних державних податкових інспекцій в районах, містах, районах у містах, міжрайонних та об`єднаних державних податкових інспекцій.

Пунктом 348.1 ст. 348 ПК України (в редакції від 01 січня 2013 року) визначено, що податкова міліція складається із спеціальних підрозділів по боротьбі з податковими правопорушеннями, що діють у складі відповідних органів державної податкової служби, і здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, виконує оперативно-розшукову, кримінально-процесуальну та охоронну функції.

Відповідно до п. 349.1 ст. 349 Податкового кодексу України до складу податкової міліції належать:

- головні управління (управління, відділи, сектори) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;

- управління (відділи, сектори) податкової міліції відповідних державних податкових служб в Автономній Республіці Крим, областях, округах (на два і більше регіони), містах Києві та Севастополі;

- головні відділи (відділи, сектори) податкової міліції відповідних державних податкових інспекцій у районах, містах (крім міст Києва та Севастополя), районах у містах, міжрайонних, об`єднаних та спеціалізованих державних податкових інспекцій.

Згідно з п. 349.2 ст. 349 ПК України податкову міліцію очолює Перший заступник керівника центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику - начальник податкової міліції.

Податкову міліцію в державних податкових службах в Автономній Республіці Крим, областях, округах (на два і більше регіони), містах Києві та Севастополі очолюють начальники управлінь податкової міліції - перші заступники голів відповідних державних податкових служб.

Згідно з дублікатом трудової книжки НОМЕР_1 від 24 лютого 2015 року в період з 01 листопада 2007 року до 24 жовтня 2014 року, ОСОБА_1 проходив службу в органах податкової міліції.

Відповідно до довідки Головного управління ДФС у Донецькій області, наданої на підтвердження стажу перебування на державній службі, у період з лютого 2012 року до травня 2013 року, позивач перебував на посаді першого заступника начальника управління податкової міліції ДПС у Луганській області.

Як зазначено вище, п. 8 ч.1 ст. 3 Закону України "Про очищення влади" встановлена заборона, передбачена частиною третьою статті 1 цього Закону, застосовується до осіб, які обіймали сукупно не менше одного року посаду (посади) у період з 25 лютого 2010 року по 22 лютого 2014 року зокрема заступника керівника територіального (регіонального) органу податкової міліції в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

З урахуванням викладеного колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції щодо не поширення п. 8 ч.1 ст. 3 Закону України "Про очищення влади" на посаду першого заступника начальника управління податкової міліції ДПС у Луганській області.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що станом на час відмови позивачу в призначенні на посаду останній був включений до Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України "Про очищення влади".

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 19 Закону України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року№889-VIII на державну службу не може вступити особа, яка підпадає під заборону, встановлену Законом України "Про очищення влади".

Станом на час розгляду справи матеріали справи не містять доказів виключення інформації щодо позивача з Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України "Про очищення влади".

Також колегія суддів вважає помилковим висновки суду першої інстанції про те, що для застосування до особи положень Закону України "Про очищення влади", у даному випадку недопущення позивача до участі у конкурсі на посаду державної служби, необхідно довести, що така особа своїми діями, рішеннями чи бездіяльністю здійснювала заходи, або сприяла у їх здійсненні, спрямовані на узурпацію влади Президентом ОСОБА_2 , підрив національної безпеки і оборони України, або протиправне порушення прав і свобод людини, оскільки пряма заборона вступу на державну службу особи яка підпадає під заборону встановлену Закону України "Про очищення влади" визначена ст. 19 Закону України "Про державну службу".

Водночас матеріали справи не містять доказів оскарження позивачем висновку про результати перевірки відомостей про особу від 17 червня 2021 року чи внесення інформації до Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України "Про очищення влади".

Враховуючи зазначене, колегія суддів погоджується з доводами апелянта про наявність підстав для відмови ОСОБА_1 у призначенні на посаду головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Черкаській області у зв`язку із застосуванням заборон, передбачених Законом України "Про очищення влади".

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Управління Держпраці у Черкаській області задовольнити, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2021 року - скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 242 - 244, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління Держпраці у Черкаській області - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2021 року - скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправними дій, зобов`язання утриматись від вчинення дій - відмовити повністю.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку