Справа № 160/8681/22
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2022-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2022 року Справа № 160/8681/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області про застосування заходів реагування,
22.06.2022 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області, в якому просить:
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що актом перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 17.01.2022 №6 встановлено порушення відповідачем вимог законодавства. Подальша експлуатація об`єкта відповідача з виявленими порушеннями створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.06.2022 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
28.04.2022 представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що наявність загрози саме безпосередньо життю та здоров`ю людей (а не загрози виникнення пожежі) є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування. Судова практика свідчить, що відсутність доведеної загрози життю та здоров`ю людей є підставою для відмови в позові контролюючого органу про застосування запобіжного заходу. В адміністративному позові від 16.06.2022, на підставі складеного акту від 17.01.2022 № 6, зазначено дев`ять порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які унеможливлюють подальшу експлуатацію будівлі за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, смт Томаківка, вул. Лесі Українки, 21, «Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області» без загрози життю та/або здоров`ю людей. Проте, всупереч цього, відповідач вважає, що подальша експлуатація вищевказаного об`єкта цілком можлива без загрози життю та/або здоров`ю людей. Відповідач вказує, що прийняті зміни в Податковому кодексі України при введенні військового стану негативно вплинули на надходження до бюджету Томаківської селищної територіальної громади, а саме: станом на 01 липня 2022 року бюджет громади недоотримав податок на доходи фізичний осіб в сумі 490,1 тис.грн. та податок на майно в сумі 263,5 тис.грн. В порівнянні з минулим роком офіційні трансферти з інших рівнів бюджету зменшилися на 17 098 000, 00 грн. З наведеного можна зробити висновок, що окремі виявлені порушення вже усунуто на момент написання цього відзиву, деякі будуть усунуті ще до завершення розгляду даної справи. Проте, є порушення, які не можуть бути усунуті наразі з об`єктивних причин, що не залежать від бажання відповідача, а пов`язані, зокрема, із заходами правового режиму воєнного стану. З початку 2020 року і по теперішній час діяльність КЗ «Томаківський ЦБК», що передбачена Статутом, з вищевказаних причин майже не здійснюється, у зв`язку з чим об`єкт, а саме: будівля за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, смт Томаківка, вул. Лесі Українки, 21, «Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області», - майже не використовується за основним призначенням. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 року № 590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану», визначено вичерпний перелік видатків та платежів, які здійснюються органами Казначейства за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка, а саме: оплату послуг з обслуговування протипожежної сигналізації; придбання засобів пожежогасіння; оплату послуг з перезарядки вогнегасників; оплату послуг з монтажу, установки та ремонту охоронної та пожежної сигналізації; оплату послуг з обслуговування протипожежної сигналізації; придбання засобів пожежогасіння; оплату послуг з перезарядки вогнегасників. У зв`язку з цим, наразі виконати деякі вимоги акту від 17.01.2022 № 6 КЗ «Томаківський ЦБК» не має ні фактичної, ні юридичної можливості.
10.08.2022 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якій вказано, що акт перевірки від 17.01.2022 №6 (який вручено керівнику відповідача) є належним доказом виявлених порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та саме зазначений акт перевірки служить підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування. Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері. Головне управління наголошує, що порушення, зазначені в акті перевірки від 17.01.2022 №6 можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища, а тому відповідно до приписів статі 2 Кодексу цивільного захисту України є тими обставинами, які можуть призвести до настання реальної загрози життю та здоров`ю людей. Рішення щодо усунення порушень та зняття їх з контролю приймається тільки за результатами заходу державного нагляду (контролю) з оформленням відповідних документів. Відповідач повинен звернутись з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням з метою проведення позапланової перевірки стосовно підтвердження усунення порушень вимог законодавства виявлених під час попередньої перевірки. У зв`язку із зазначеним, надані відповідачем докази не дають змогу дійти висновку про усунення порушень
У зв`язку з перебуванням судді Віхрової В.С. у щорічній відпустці, розгляд справи здійснено в перший робочий день судді 13.09.2022.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що у період з 11.01.2022 по 17.01.2022 посадовими особами Нікопольського районного управління Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведена планова перевірка стану дотримання законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області, а саме будівлі за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, Томаківська селищна територіальна громада, смт Томаківка, вулиця Лесі Українки, за наслідками якої складено акт №6 від 17.01.2022.
- дерев`яні елементи горищного покриття будівлі, не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
- евакуаційні двері на другому поверсі які виходять на зовнішні пожежні сходи, забиті;
- провести технічне обслуговування та перевірку на працездатність пожежних кран-комплектів, шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
- дерев`яні конструкції сценічної коробки не оброблено засобами вогнезахисту;
- приміщення будівлі не обладнано системою протипожежного захисту відповідно ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» а саме: системою пожежної сигналізації (пункт 5.3 таблиці А.1 додатку А ДБН В.2.5- 56:2014);
- приміщення будівлі не обладнано системою протипожежного захисту відповідно ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою керування евакуюванням людей в частині систем оповіщення про пожежу та покажчиків напрямку евакуюванням (пункт 20 таблиці Б.1 додатку Б, ДБН В.2.5- 56:2014);
- обсяги забезпечення засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, не визначено суб`єктом господарювання за погодженням з територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій;
- допущено зниження класу вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді, а саме: приміщення електрощитової на другому поверсі не відділено від інших приміщень протипожежними дверима з нормованим класом вогнестійкості (пп.6.16, 6.17, 6.31 ДБН В.1.1-7:2016);
- пожежний кран-комплект системи внутрішнього протипожежного водопроводу під інвентарним № 7 на другому поверсі, кран-комплект без № в оркестровій ямі під сценою не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелями для полегшення відкривання вентиля.
Позивачем зазначено, що подальша експлуатація об`єкта КЗ «Томаківський ЦБК» із зазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Акт перевірки вручено виконуючій обов`язки директора Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області Єльцовій Т.І. 17.01.2022.
В графі «пояснення, зауваження або заперечення» виконуючою обов`язки директора ОСОБА_1 не вказано жодних доводів.
Виявлення наведених порушень стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно із ст. 1, ч. 5, ч.11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 статті 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч. 4 ст. 6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із ч. 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять:органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду;органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як видно з проаналізованих положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Судом встановлено, що порушення законодавства, зафіксовані актом №6 від 17.01.2022, відповідачем не усунуті. Доказів протилежного суду не надано.
У відзиві відповідачем зазначено, що подальша експлуатація вищевказаного об`єкта цілком можлива без загрози життю та/або здоров`ю людей, з наступних підстав:
- щодо порушення вимог пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ: Обробка елементів горищного покриття будівлі засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності потребує виготовлення спеціального проекту, вартість якого складає близько 25 тис.грн. та самі по собі підрядні роботи, вартість яких складає близько 75 тис.грн. Тобто, загалом виконання даного виду робіт коштує близько 100 тис. грн.;
- щодо порушення вимог пункту 2.37 глави 2 розділу III ППБУ: Евакуаційні двері на другому поверсі будівлі, які виходять на зовнішні пожежні сходи відчинені та придатні до експлуатації, що підтверджується матеріалами фотофіксації;
- щодо порушення вимог підпункту 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ: Наразі вивчається питання щодо пуску води у пожежних кран-комплектах, шляхом укладання договору підряду на виконання робіт з монтажу протипожежного водогону, орієнтовна вартість робіт складає 126 489,00 грн. (копія проекту договору додано);
- щодо порушення вимог пункту 2.3 глави 2 розділу IV ППБУ: Питання щодо оброблення засобами вогнезахисту дерев`яних конструкцій сценічної коробки, - вивчається;
- щодо порушень вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ: Обладнання будівлі системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, а саме: системою пожежної сигналізації, потребує виготовлення спеціального проекту, вартість якого складає близько 50 тис.грн. та самі по собі підрядні роботи, вартість яких складає близько 250 тис.грн. Тобто, загалом виконання даного виду робіт коштує близько 300 тис.грн.;
- щодо порушень вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ: у будівлі на доступних для зору поверхнях наявні покажчики руху для евакуації, покажчики місцезнаходження приладів для гасіння пожеж, правила поведінки під час надзвичайних ситуацій, план евакуації при пожежі, та світлові позначки «Вихід»;
- щодо порушень вимог статті 20 КЦЗУ, пункту 6 ПКМУ 1200: листом КЗ «Томаківський ЦБК» від 11.07.2022 вих.№02 направлено до ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області на погодження обсяги забезпечення засобами радіаційного і хімічного захисту, копію якого з відміткою про отримання додано;
- щодо порушення вимог пункту 22 розділу II, пункту 2.3 глави 2 розділу III, пункту 1.24 глави І розділу IV ППБУ: наразі, між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та Відділом культури, національностей, релігій та охорони культурної спадщини Виконавчого комітету Томаківської селищної ради укладено Договір про надання послуг від 18 липня 2022 року № 2, згідно якого планується установка металевих протипожежних однопольних дверей в приміщенні електрощитової на суму - 17 000, 00 грн. (копію договору додано);
- щодо порушення вимог підпункту 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ: Наразі вивчається питання щодо укомплектування пожежних кран-комплектів пожежними рукавами, стволами та важелями для полегшення відкриття вентеля, шляхом укладання договору підряду на виконання робіт з монтажу протипожежного водогону, орієнтовна вартість робіт складає 126 489,00 грн. (копію проекту договору додано).
Також, відповідачем вказано, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 року № 590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану», визначено вичерпний перелік видатків та платежів, які здійснюються органами Казначейства за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка, а саме: оплату послуг з обслуговування протипожежної сигналізації; придбання засобів пожежогасіння; оплату послуг з перезарядки вогнегасників; оплату послуг з монтажу, установки та ремонту охоронної та пожежної сигналізації; оплату послуг з обслуговування протипожежної сигналізації; придбання засобів пожежогасіння; оплату послуг з перезарядки вогнегасників. У зв`язку з цим, відповідачем вказано, що наразі виконати деякі вимоги акту від 17.01.2022 № 6 КЗ «Томаківський ЦБК» не має ні фактичної ні юридичної можливості.
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Отже, єдиним належним доказом, що звільняє суд від обов`язку застосування до відповідача заходів реагування за виявлені порушення є акт перевірки про усунення порушень. Проте, такого акту перевірки суду не надано.
Матеріали справи не містять доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення виявлених порушень.
При цьому, суд звертає увагу на достатній строк для звернення до позивача та проведення позапланової перевірки на підтвердження усунення виявлених порушень. Так, відзив відповідачем щодо вчинення дій з усунення порушень подано до суду 28.07.2022, а справа по суті судом розглянута 13.09.2022. Тобто, відповідачу надано достатній строк на усунення виявлених порушень та надання до суду акту на підтвердження стану усунення порушень. Однак, відповідних дій відповідачем не вчинено.
Відповідно до пункту 26 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Пожежна безпека - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (пункт 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) і з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.
Крім того, слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
При цьому, суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки дійсно створює реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Так, відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Застосована правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2018 року у справі №826/4267/16.
Відповідно до пп. 24, 33 частини 1 статті 2 КЦЗУ пожежна безпека відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Суд зазначає, що часткове усунення порушень не є підставою для звільнення відповідача від відповідальності за встановлені порушення, більше того, вказані порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей у сукупності разом, а не кожний окремо, а тому висновок відповідача про те, що не усунуті порушення не створюють загрози, є неприпустимими.
Стосовно доводів відповідача про обмежене фінансування, суд вказує, що на підтвердження відсутності коштів на усунення виявлених порушень, відповідачем не надано до суду жодних доказів: ані кошторису на 2022 рік, ані звітів отриманих та використаних коштів. Відтак, лише сам факт прийняття постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 року № 590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану» не є підставою для звільнення відповідача від відповідальності.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що виявлені порушення під час планової перевірки об`єкта Комунального закладу «Томаківський центральний будинок культури» Томаківської селищної ради Дніпропетровської області створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з ч.3 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами ст.70 Кодексу цивільного захисту України та ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкту, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Враховуючи відсутність таких заходів у позивача, судовий збір на його користь стягненню з відповідача не підлягає.
Керуючись, ст.ст. 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова