Справа № 240/16960/22
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року м. Житомир справа № 240/16960/22

категорія 108010100

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Попової О. Г., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Депутата Житомирської обласної ради Крамаренка Сергія Михайловича до Житомирської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення № 422 одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року «Про структуру та чисельність» виконавчого апарату Житомирської обласної ради.

В обґрунтування позовних вимог вказав, що рішення прийнято з грубим ігноруванням норм чинного законодавства, без дотримання положень Регламенту Житомирської обласної ради щодо підготовки і розгляду радою процедурних питань на сесії, порядку внесення на сесію ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення на сесії.

До подання позову до суду Депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову і ухвалою суду від 02.08.2022 за результатами розгляду матеріалів за № 240/15714/22 судом вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення №422 від 14 липня 2022 року "Про структуру та чисельність виконавчого апарату Житомирської обласної ради", яке прийнято на пленарному засіданні одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VІІІ скликання, до моменту вирішення справи по суті.

Ухвалою від 11.08.2022 прийнято справу до розгляду в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи.

29.08.2022 ухвалою суду відмовлено в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи із викликом та повідомленням сторін.

30.08.2022 року від Житомирської обласної ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні адміністративного позову, так як доводи викладені в ньому - є необґрунтованими. В обґрунтування зазначено, що оскаржуване рішення №422 прийнято Житомирською обласною радою шляхом реалізації своїх повноважень на підставі та у спосіб наданих повноважень з дотриманням вимог Регламенту обласної ради.

У відповідності до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

Згідно матеріалів справи, 14 липня 2022 року на пленарному засіданні одинадцятої сесії Житомирської обласної ради прийнято рішення №421 "Про структуру та чисельність виконавчого апарату Житомирської обласної ради" вирішено:

- затвердити структуру та чисельність виконавчого апарату Житомирської обласної ради згідно з додатком.

- доручити голові Житомирської обласної ради або особі, яка виконує його обов`язки, затвердити штатний розпис виконавчого апарату Житомирської обласної ради не пізніше ніж за 14 днів з моменту прийняття рішення та, у разі необхідності, вносити у нього зміни в межах затвердженої чисельності.

- доручити голові Житомирської обласної ради або особі, яка виконує його обов`язки, внести зміни в положення про управління та відділи виконавчого апарату Житомирської обласної ради, затвердивши їх відповідно до структури та чисельності виконавчого апарату Житомирської обласної ради згідно з затвердженими управліннями та відділами на момент їх утворення.

- визнати таким, що втратив чинність пункт 1 рішення Житомирської обласної ради від 27.05.2021 № 163 "Про структуру та чисельність виконавчого апарату Житомирської обласної ради".

Вважаючи, що рішення від 14 липня 2022 року №421 прийнято з грубими порушеннями норм чинного законодавства, без дотримання положень Регламенту обласної ради, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом. З метою дотримання завдань адміністративного судочинства та його основних засад суди наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, з"ясовувати чи рішення суб"єкта владних повноважень ґрунтується на оцінці усіх фактів та обставин, чи прийняті вони на підставі та у спосіб, визначений законом.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування регулює Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідно до норм ст.10 "Про місцеве самоврядування в Україні" обласні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад.

Чисельність працівників органів місцевого самоврядування встановлюється відповідною радою у межах загальної чисельності, визначеної типовими штатами, затвердженими Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 20 частини 1 статті 43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються питання вирішення в установленому законом порядку питань щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад; призначення і звільнення їх керівників, крім випадків, передбачених частиною другою статті 21 Закону України "Про культуру".

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально - економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально - культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Згідно частин 1, 2 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Частиною 2 статті 3 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" передбачено, що депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів. Права депутата місцевої ради у раді та її органах визначені статтею 19 вказаного Закону, зокрема, до них належать: право пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них; об`єднуватися з іншими депутатами місцевої ради в депутатські групи, фракції.

Щодо посилань позивача на порушення та не дотримання при прийнятті оскаржуваного наказу Житомирською обласною радою положень Регламенту Житомирської обласної ради при підготовці і розгляді процедурних питань на сесії, строків і порядку внесення на сесію ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення на сесії, то суд зазначає наступне.

Регламент Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 (зі змінами, внесеними згідно з рішенням обласної ради від 16.12.2021 №366, від 14.07.2022 №419) (далі -Регламент) визначає порядок діяльності обласної ради, її органів та посадових осіб щодо виконання повноважень, встановлених Конституцією України, Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про статус депутатів місцевих рад", "Про службу в органах місцевого самоврядування" та іншими законодавчими актами.

Згідно зі ст.ст. 1, 2 Регламент обласної ради є нормативним актом, який передбачає що обласна рада є представницьким органом місцевого самоврядування, який наділений правом представляти інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, районів і приймати від їх імені рішення, здійснює у їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, які визначені Конституцією України, законами України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про статус депутатів місцевих рад", Європейською хартією місцевого самоврядування, іншими нормативно-правовими актами та цим Регламентом.

Регламент обласної ради є нормативним актом, який передбачає порядок підготовки, скликання і проведення сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень ради, формування органів ради, визначає порядок здійснення контрольних функцій, інших видів діяльності ради відповідно до її повноважень, встановлених Конституцією України та законами України.

У разі наявності розбіжностей норм Регламенту з нормами чинного законодавства України, діють норми законодавства України незалежно від внесених змін у Регламент.

Згідно ст. 15 Регламенту Житомирської обласної ради пропозиції до проекту порядку денного сесії вносяться головою обласної ради, постійними комісіями, депутатськими фракціями, депутатами обласної ради, головою обласної державної адміністрації не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії.

Відповідно до статті 20 Регламенту Житомирської обласної ради пропозиції до порядку денного, внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

Відповідно до абзацу 1 статті 17 Регламенту пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проектом рішення, до якого може надаватися пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо). Проект рішення подається в письмовій формі та на електронних носіях.

Отже, Регламент не визначає обов`язковості надання пропозицій та інших зазначених документів до проекту рішення, а лише встановлює можливість їх подання для зручності розгляду питання, а пропозиції до порядку денного, що внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією. Таким чином, Житомирською обласною радою встановлено окрему процедуру для проектів рішень, що вносяться поза десятиденним терміном, встановленим статтями 15, 17 Регламенту.

Щодо необхідності оприлюднення проектів рішень Житомирської обласної ради за 10 днів до дати їх розгляду відповідно до частини 4 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", то згідно ч. 10 ст. 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання".

Отже, в разі змін до Закону України "Про доступ до публічної інформації", на підставі якого прийнято діючі, на момент прийняття оскаржуваного рішення норми Регламенту (статті 15, 17 Регламенту), відповідно до статті 2 Регламенту, діють норми законодавства України незалежно від внесених змін у Регламент.

Таким чином, на день прийняття оскаржуваного рішення вимога щодо обов`язкового оприлюднення проектів рішень Житомирської обласної ради за 10 днів до дати їх розгляду не застосовувалась.

Щодо зазначеного в позовній завяі, що при прийнятті оскаржуваного рішення не були враховані зауваження заступника керуючого справами, начальника управління юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату обласної ради, які були зазначені при візуванні проекту рішення та були оголошені 11.07.2022, надані позивачу на руки і були особисто ним озвучені на засіданні обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності, то відповідно до копії зауважень, долучених до позовної заяви, вбачається, що вони зареєстровані у Житомирській обласній раді 13.07.2022 за №16/1396-р, а отже, не могли існувати під час проведення засідання постійної комісії обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності 11.07.2022 (а.с.14-15). Окрім того, зазначені зауваження містять ряд посилань на засідання постійної комісії обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності 12.07.2022, при цьому не надано доказів, що 12.07.2022 проводилось засідання комісії обласної ради.

Щодо зазначеного заступником керуючого справами, начальника управління юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату обласної ради на проекті рішення під час візування, то ці написи не є зауваженнями чи пропозиціями, в розумінні Інструкції з діловодства в Житомирській обласній раді та її виконавчому апараті.

Відповідно до ст.17 Регламенту пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проєктом рішення, до якого може надаватися пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо). Проєкт рішення подається в письмовій формі та на електронних носіях.

При внесенні пропозицій у порядок денний сесії головою облдержадміністрації разом з проєктом рішення подаються всі додатки в кількості 64 примірників.

Проєкти рішень, що вносяться на розгляд ради обласною державною адміністрацією, подаються після їх погодження (візування) авторами проєктів та заступниками голови обласної державної адміністрації, керівниками департаментів, управлінь та відділів (в обов`язковому порядку юридичногоуправління) обласної державної адміністрації, якщо питання стосується її діяльності чи компетенції, керівниками інших державних органів, підприємств, установ чи організацій, яких стосується запропонований проєкт.

Візи розміщуються на зворотній стороні останнього аркуша проєкту.У разі, якщо проєкт рішення має додатки, вони візуються авторами проєкту і керівниками департаментів, управлінь та відділів (в обов`язковому порядку юридичного управління) обласної державної адміністрації, якщо питання стосується їх діяльності чи компетенції. Віза включає: особистий підпис, прізвище особи, яка візує документ, та дату візування. Заперечення і зауваження зазначених посадових осіб до проєктів рішень додаються до них у письмовій формі.

Проєкти рішень ради мають бути кваліфіковано підготовленими. Крім короткого об`єктивного аналізу стану справ з питання, яке пропонується до розгляду, вони повинні передбачати конкретні заходи щодо удосконалення роботи у тій чи іншій галузі, усунення наявних недоліків, із зазначенням виконавців та реальних строків виконання.

Відповідальність за якість і законність внесеного проєкту рішення чи іншого документа, поданого з проєктом рішення, покладається на керівника органу чи депутата, який його вносить.

Узагальнення зауважень і пропозицій до проєкту рішення, визначення остаточного його варіанта покладається на автора проєкту.

Із проєктом рішення його автором подаються матеріали для розгляду на засіданнях постійних комісій, сесії обласної ради, а також пропозиції щодо розсилки рішення, із зазначенням найменування підрозділу, установи чи організації, якій слід направити документ, та кількість примірників (лист розсилки).

Всі завізовані проєкти рішень підлягають обов`язковій перевірці управлінням юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату обласної ради на відповідність їх чинному законодавству та візування.

Перший заступник голови обласної ради візує проєкт рішення останнім і, при необхідності, вносить його на розгляд Погоджувальної ради ради.

Проєкти рішень оприлюднюються не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії на офіційному вебсайті обласної ради.

На кожному проєкті рішення, який розміщується на офіційному вебсайті обласної ради, зазначається інформація про розробника проєкту рішення (назва установи, підприємства, організації, прізвище, ім`я та по батькові відповідальної за підготовку проєкту рішення особи, її посада, контактний телефон), дата розміщення даного проєкту рішення на офіційному вебсайті обласної ради.

У разі надання проєкту рішення, що містить зміни у діюче рішення, в обов`язковому порядку надається порівняльна таблиця. В порівняльній таблиці зазначається назва та дата рішення, до якого вносяться зміни. У правій колонці порівняльної таблиці вказується діюча редакція рішення (стаття, підпункт тощо), а в лівій колонці викладається редакція рішення, що пропонується.

Стаття 18 Регламенту визначає, що у разі, якщо внесена пропозиція у порядок денний не відповідає вимогам даного Регламенту (ст.17), виконавчим апаратом обласної ради направляється суб`єкту подання письмове повідомлення з пропозицією усунути встановлені недоліки у певний термін.

Відповідно до ст. 19 Регламенту, проєкт порядку денного готується виконавчим апаратом обласної ради на основі внесених пропозицій з проєктами рішень, попередньо розглядається президією ради, яка приймає рекомендацію про внесення його на сесію.

У разі, коли постійна комісія обласної ради внесла рекомендацію не вносити питання на розгляд обласної ради або комісією не було прийнято рішення з питання, таке питання розглядається президією ради, яка приймає остаточне рішення, після чого голова ради вносить пропозицію про внесення питання у порядок денний на розгляд обласної ради.

У разі відсутності за 5 робочих днів до початку сесії обласної ради передбачених чинним законодавством документів, необхідних для прийняття обласною радою відповідного рішення, таке питання виконавчим апаратом обласної ради не включається у проєкт порядку денного сесії обласної ради.

На підставі викладених норм, суд приходить до висновку що ст. 17 Регламенту не визначає обов`язковості надання всіх вищезазначених документів, а лише встановлює можливість їх подання.

Щодо посилання позивача про необхідність надання разом з проектом всіх додатків в кількості 64 примірників, то проект рішення №422 не вносився головою облдержадміністрації, отже вимога подання 64 примірників рішення не застосовується.

Щодо необхідності подання порівняльної таблиці, то оскаржуваним рішенням не вносяться зміни у жодне з рішень Житомирської обласної ради, а тому подання порівняльної таблиці відповідно до абзацу 20 статті 17 Регламенту не вимагається.

Позивач у позовній заяві зазначає що оскаржуваним рішенням порушені вимоги КЗпП України щодо скорочення чисельності працівників виконавчого апарату Житомирської обласної ради та порушення суб`єктного складу внесення питання на розгляд сесії обласної ради.

Суд зазначає, що у відповідності ч.2 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Частиною 4 статті 47 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями, проект рішення.

Частиною 1 статті 57 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що обласна рада може утворити президію (колегію) ради. Президія (колегія) ради є дорадчим органом ради, який попередньо готує узгоджені пропозиції і рекомендації з питань, що передбачається внести на розгляд ради.

Суд зазначає, що проект рішення №422 від 14.07.2022 року був розглянутий 11.07.2022 року на засіданні постійної комісії Житомирської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності та 12.07.2022 року на засіданні президії обласної ради (а.с.44, 45). Зазначений проект рішення завізовано представниками ради згідно Регламенту.

Таким чином, у відповідності до вимог чинного законодавства, здійснено попередній розгляд проекту рішення №422 до його внесення на розгляд Житомирської обласної ради.

У преамбулі рішення №422 не міститься посилань на будь-які звернення, що надходили в обласну раду від депутатів чи фракцій в тому числі і від позивача щодо штатної кількості виконавчого апарату Житомирської обласної ради.

Враховуючи викладене вище, під час прийняття рішення №422, обласна рада діяла в межах повноважень, та у спосіб, встановлений чинним законодавством України.

Відтак, порушення вимог статей 17, 19 Регламенту у спірних правовідносинах судом не встановлено, а як свідчать матеріали, всі документи, необхідні для розгляду проекту рішення №421 за 5 робочих днів до дати проведення пленарного засідання 11 сесії Житомирської обласної ради VIII скликання були наявні у Житомирській обласній раді, як наслідок, у виконавчого апарату обласної ради були всі правові підстави для включення проекту рішення №422 до порядку денного 11 сесії Житомирської обласної ради VIII скликання, письмове повідомлення суб`єкту подання не надсилалось.

Суд не приймає до уваги посилання позивача про те, що на проекті були відсутні підписи голів фракцій «Слуга народу» - ОСОБА_2 , «Наш Край» - С.Диняка, «Європейська солідарність» - ОСОБА_3 , а були проставлені в іншу дату, так як на копії проекту, долученому позивачем до матеріалів справи, проставлені всі необхідні підписи.

Щодо посилань позивача що в проекті оскаржуваного рішення розробником значиться заступник начальника управління юридичної та кадрової роботи ОСОБА_4 , а в оприлюдненому проекті рішення на сайті обласної ради зазначені розробником проекту депутати обласної ради ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , то суд зазначає наступне.

В постанові Верховного Суду від 10.07.2019 у справі №804/639/18 зазначено, що у відповідності до приписів статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, чи прийнято оскаржуване рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, колегія суддів наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.».

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.12.2019 та від 13.04.2022 у справі №806У1243/17.

Крім того, суд зазначає, що прийняттю рішення від 14.07.2022 № 422 передувало прийняття рішення №421 одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VІІІ скликання від 14 липня 2022 року "Про створення Управління майном Житомирської обласної ради" як необхідний елемент для початку роботи новоствореного Управління майном Житомирської обласної ради.

Таким чином, існування будь-яких імовірних процедурних порушень, про які зазначає у своєму позові депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 , не може бути підставою для скасування рішення №422 від 14.07.2022 року, оскільки при його прийнятті Житомирська обласна рада діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також реалізувала свої дискреційні повноваження в частині затвердження структури та чисельності виконавчого апарату обласної ради.

Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи бездіяти. Якщо діяти - у виборі варіанта рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені в законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження з кимось обраного варіанта. Зазначена правова позиція викладена у «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», оприлюдненому Верховним Судом 11.04.2018.

Отже, у Житомирської обласної ради, відповідно до вимог чинного законодавства України, відсутній обов`язок відмови у прийнятті рішення №422 від 14.07.2022, як наслідок, реалізуючи право затвердження структури та чисельності виконавчого апарату, обласна рада вправі самостійно вирішувати питання їх затвердження.

З огляду на те, що в ході розгляду справи не встановлено порушень процедури прийняття 14.07.2022 року рішення Житомирської обласної ради №422, обґрунтованих підстав для його скасування судом не встановлено.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 .

Як зазначалось вище, ухвалою суду від 02.08.2022 було вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення №422 від 14 липня 2022 року "Про структуру та чисельність виконавчого апарату Житомирської обласної ради", яке прийнято на пленарному засіданні одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VІІІ скликання, до моменту вирішення справи по суті.

Згідно з ч.1 ст.157 КАС України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на відмову у скасуванні рішення Житомирської обласної ради одинадцятої сесії 8 скликання №422 від 14 липня 2022 року, суд вважає за необхідне скасувати вжиті заходи забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 12, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову Депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 до Житомирської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити за безпідставністю.

Заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою суду від 02.08.2022 року за результатами розгляду матеріалів за № 240/15714/22 - скасувати

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Г. Попова

12 вересня 2022 р.