Справа № 160/4387/22
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 травня 2022 року Справа № 160/4387/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» до Одеської митниці, як відокремлений підрозділ Державної митної служби України про про визнання протиправним та скасування рішення,-
09.03.2022 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2021/200088/1 від 08.08.2021 року;
В обгрунтування позовних вимог позивач вказує, що рішення суб`єкта владних повноважень є незаконним та таким, що підлягає скасуванню, зважаючи на відсутність підстав прийняття такого рішення, так як: витрати на пакування у випадку їх включення до ціни товару не повинні окремо зазначатися в наданих до митного оформлення документах; специфікація від 12.07.2021 року №101 підписна сторонами та оплачена; митна декларація країни відправлення не є документом, що підтверджує митну вартість товару, а тому його подання не є обов`язковим. Разом з тим, позивач звертався до відповідача із заявою про перегляд спірних рішень, проте відповідач відмовив у перегляді, аргументуючи це новими безпідставними аргументами.
Ухвалою від 10.03.2022 року прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №160/4387/22 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
06.04.2022 року представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог (виправлення описки) , а саме: при виготовленні тексту позову у прохальній частині було допущено технічну помилку: невірно зазначено дату оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень вказано 08.08.2021 року замість 08.09.2021 року.
08.04.2022 року представником відповідача подано клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, на яких грунтуєтся відзив відповідача.
Ухвалами від 08.04.2022 року відмовлено у задоволенні клопотань відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та у зупиненні провадження по справі.

Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 08.11.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» та YIWU MENGLONG IMPORT AND EXPORT CO., LTD., Китай було укладено контракт №3368-YM/CN на поставку продукції, відповідно до умов якого продавець зобов`язується поставити товар, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити його на умовах, визначених у контракті. Товар, який постачається за цим контрактом, повинен бути виготовлений і поставлений партіями відповідно до вимог, на умовах та за цінами, які зазначені у додатках та специфікаціях до контракту, які є його невід`ємною частиною.

Відповідно до пункту 2.1. цього Контракту найменування, кількість та ціна товару, який постачається цим контрактом, зазначаються у специфікаціях до цього контракту, які підписуються обома сторонами на кожну поставку товару та є невід`ємною частиною цього контракту. Зміна ціни товару після підписання обома сторонами відповідної специфікації можлива лише за взаємною згодою обох сторін.

За змістом пункту 2.3. Контракту ціна на товар розуміється відповідно до умов FOB-NINGBO, КНР, згідно з Міжнародними правилами тлумачення торговельних термінів «Інкотермс» Міжнародної торгової палати у редакції 2010 року (далі Інкотермс 2010) (якщо у відповідній специфікації до цього контракту, підписаній обома сторонами, не зазначені інші умови згідно з Правилами Інкотермс 2010) та включає в себе вартість навантаження товару у продавця, вартість усіх митних платежів митних формальностей у країні продавця, вартість сертифікації товару, вартість упаковки та маркування товару, не включаючи податки та мита на території України.

Відповідно до пунктів 4.1. - 4.2. Контракту товар за цим контрактом повинен бути поставлений на умовах FOB-NINGBO, КНР, згідно з Правилами «Інкотермс 2010» протягом 45 календарних днів з моменту підписання специфікації до контракту. Продавець зобов`язаний передати разом із товаром (або одночасно з відвантаженням товару надіслати покупцю поштою або за допомогою служби кур`єрської доставки) оригінали наступних товаросупровідних документів на товар: рахунок-фактуру (інвойс); міжнародна автомобільна накладна CMR (при перевезенні товару автомобільним транспортом), коносамент (при перевезенні товару морським транспортом); сертифікат походження товару (якщо товар походить з Європейського Союзу сертифікат з перевезення товару .1); пакувальний лист; документи, які підтверджують якість та безпеку товару згідно із вимогами законодавства України, що діють для даного виду товару (сертифікат якості, декларація виробника товару, санітарний сертифікат, а за необхідності також і інші документи); засвідчена продавцем копія митної декларації відправника товару.

Відповідно до п.3.1. Контракту, якщо у специфікації до цього контракту не зазначені інші умови, оплата товару за цим контрактом здійснюється покупцем в доларах США у формі банківського переказу на рахунок продавця.

12.07.2021 року між компанією YIWU МЕNGLONG IMPORT AND EXPOR CO., LTD. та Товариством з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» підписано Специфікацію №101 від 12.07.2021 року до Контракту №3368-YМ/CN від 08.11.2019 року, відповідно до якої сторонами погоджено поставку на умовах CIF CHORNOMORSK на загальну суму 55832,76 дол.США наступного товару:

1. капці кімнатні чоловічі закриті арт. YМSР2003-11, у кількості - 15120, вартістю за одиницю 1,836 дол. США, загальна сума 27752,760 дол.США;

2. капці чоловічі, арт YМSP210224-14, у кількості - 18720, вартістю за одиницю 1,500 дол.США, загальна сума 28080,000 дол.США.

З метою митного оформлення поставки товару за Специфікацією №101 від 12.07.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «АТБ-Маркет» подано до Одеської митниці митну декларацію №UА500500/2021/211428 від 07.09.2021 року.

Так, згідно із ЕМД ІМ 40 ДЕ №UА500500/2021/211428 її подано для здійснення митного оформлення товару:

1. «Взуття домашнє (тапочки) з верхом із текстильних матеріалів, на підошві з гуми або пластмаси арт. YМSР2003-11, - капці кімнатні чоловічі закриті. Верх: поліестер. Підошва: ПВХ 15120 пар.; арт. YМSР210224-14 капці чоловічі. Верх: поліестер. Підошва: гума 18720 пар; торгівельна марка: нема даних.

У графі 22 МД № UА500500/2021/211428 заявлена митна вартість товару визначена у за ціною контракту у сумі 55832,76дол.США., умови поставки CIF Чорноморськ UA (графа 20).

За митною декларацією ІМ 40 ДЕ № UА500500/2021/211428 від 07.09.2021 року товар імпортований Товариству з обмеженою відповідальністю «АТБ-Маркет» від відправника/експортера компанії YIWU МЕNGLONG IMPORT AND EXPOR CO., LTD., China, на підставі зовнішньоекономічного контракту №3368-YМ/CN від 08.11.2019 року, Специфікації №101 від 12.07.2021 року, рахунку-фактури (інвойсу) ML2021088 від 12.07.2021 року, пакувального листа б/н від 12.07.2021 року, коносаменту MEDUNF285112; автотранспортної накладної №5317 від 20.10.2021.

За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками), митним органом встановлено, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності.

Декларанту повідомлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2021/200088/1, а саме:

1) відповідно до п. 2 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) у розділі 2 п.2.2 зовнішньоекономічного договору від 08.11.2019 року №3368-YM/CN зазначено, що Специфікація від 12.07.2021 року №101 повинна бути підписана обома сторонами, однак відсутній підпис представника від YIWU MENGLONG IMPORT AND EXPORT CO. LTD.;

3) у розділі 4 п.4.2.6 зовнішньоекономічного договору від 08.11.2019 року №3368-YM/CN зазначено, що разом з товаром продавець повинен надати копію митної декларації країни відправлення, але в пакеті документів, наданих до митного оформлення відсутня.

З огляду на викладене, а також спрацювання автоматизованою системою аналізу управління ризиками відповідних форм митного контролю щодо вжиття заходів з метою перевірки числових значень складових митної вартості товарів, відповідно до пункту 3 статті 53 Митного кодексу України декларанту поставлено вимогу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 3) каталоги, специфікації фірми-виробника товару; 4) копію митної декларації країни відправлення; 5) декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

На повідомлення митного органу позивачем листом № 0809-1/21 від 08.09.2021 року надано пояснення, до якого додатково надано такі документи:

-банківський платіжний документ: swift від 02.08.2021 року;

-прайс-лист виробника товару № б/н від 02.07.2021 року;

-комерційна пропозиція № б/н від 03.07.2021 року;

-копію митної декларації країни відправлення №Е5789821 від 13.07.2021 року;

- специфікація №101 від 12.07.2021 року до зовнішньоекономічного договору №3368-YM/CN від 08.11.2019 року.

За результатами перевірки наданих відомостей щодо митної вартості товару, а також неподання декларантом документів згідно із переліком, невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості, а також за результатом проведеної консультації шляхом обміну електронними повідомленнями з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, було обрано другорядний метод визначення митної вартості визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, у максимально наближений до митного оформлення час, є більшим та становить: по товару 1 3,153 дол. США за пару (митна декларація UA408020/2021/021701), ніж заявлено декларантом 1.6499 дол. США за пару, та 6,84 дол за 1 кг нетто.

Одеською митницею Держмитслужби було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2021/200088/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2021/00747, якою відмовлено у митному оформлені товару за МД №UА500500/2021/00629.

В графі 33 зазначеного рішення №UA500500/2021/200088/1 від 08.09.2021 року митний орган навів наступні підстави його прийняття:

- у митних документах відсутні дані щодо складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості товару;

- у розділі 2 п. 2.2 зовнішньоекономічного договору від 08.11.2019 року №3368-YM/CN зазначено, що Специфікація від 12.07.2021 року №101 повинна бути підписана обома сторонами, однак відсутній підпис представника від «YIWU MENGLONG IMPORT AND EXPORT CO., LTD»;

- у розділі 4 п. 4.2.6 вказаного вище договору зазначено, що разом з товаром продавець повинен надати копію митної декларації країни відправлення, але в пакеті документів, наданих до митного оформлення вона відсутня.

Товар випущено у вільний обіг за митною декларацією №UА500500/2021/211895 від 09.09.2021 року.

10.11.2021 позивач звернувся до Одеської митниці ДМСУ із заявою (вих.№М-2021-4974 від 10.11.2021 року), в якій просив скасувати дію рішення про коригування митної вартості №UA500500/2021/200088/1 від 08.09.2021 року та використати для визначення митної вартості метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

Листом від 19.11.2021 року №7.10-3/28.5-02/13/13227 Одеською митницею повідомлено позивачу, що не має підстав у визнанні заявленої декларантом митної вартості товару та скасуванні рішення про коригування митної вартості від 08.09.2021 року № UА500500/2021/200088/2.

Не погодившись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови у митному оформленні товару, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.

Згідно зі ст. 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України у випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

За приписами ч. 8 ст. 52 Митного кодексу України у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відповідно до ст. 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та (або) бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Положеннями статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 52 Митного кодексу України визначено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України та пунктом 1.14 наказу Міністерства фінансів України Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення № 599 від 24.05.2012 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18.06.2012 року за № 984/21296, передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно зі ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частиною 6 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та(або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що метод визначення митної вартості товару за ціною договору є основним. На підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару, що визначена за першим методом, митному органу необхідно надати відповідні документи. При цьому, застосування кожного наступного методу у їх послідовності можливе лише у разі обґрунтованої та об`єктивної неможливості застосування попереднього методу.

У ході перевірки правильності визначення митної вартості товарів, Одеська митниця Держмитслужби дійшла висновку про неможливість застосування методу за ціною договору, оскільки в ході перевірки правильності визначення митної вартості товару виявлені невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару, ціни, що фактично сплачена.

Проте, суд вважає необґрунтованими висновки митного органу з огляду на наступне.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та (або) бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Суд враховує, що орган доходів і зборів має повноваження на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів у тому разі, коли у документах, поданих декларантом для митного оформлення наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас, цим повноваженням митниці на витребування додаткових документів кореспондує обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких заявлена митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією. І на підставі тих, що надані додатково з ініціативи декларанта чи на вимогу митного органу.

Стосовно доводів митниці про відсутність даних про вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, суд зазначає наступне.

Поставка товару здійснена на підстав контракту про поставку продукції № 3368- YM/СN від 08.11.2019 року, умовами п. 2.3 якого встановлено, що ціна на товар розуміється відповідно до умов FOB-NINGBO, КНР, згідно з Міжнародними правилами палати у редакції 2010 року (надалі - Правила Інкотермс 2010р. ) (якщо у відповідній специфікації до цього контракту, підписаний обома сторонами, не зазначені інші умови згідно з правилами Інкотермс 2010 року) та включає в себе вартість навантаження товару у продавця, вартість усіх митних формальностей у країні продавця, вартість сертифікації товару, вартість упаковки та маркування товару, не включаючи податки та мита на території України.

Відповідно до пп. «в» п. 2 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.

Отже, умовами контракту визначено, що вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням підлягає додатковому включенню до ціни товару лише у випадку, якщо така вартість не була включена до ціни товару.

Однак, як підтверджено наданими до митного органу та до суду матеріалами, вартість упаковки включена у ціну товару.

Таким чином, доводи митного органу в цій частині є необґрунтованими.

Відповідачем у рішенні також зазначено, що Специфікація №101 від 12.07.2022 року не підписана постачальник, однак суд з даного приводу зазначає, що митним законодавством такий документ як Специфікація до договору не передбачена в якості документу, що підтверджує митну вартість.

Висновки митного органу щодо ненадання декларантом копії митної декларації країни відправлення товару суд оцінює критично, оскільки 10.11.2021 року ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» додатково направило Одеській митниці ДМСУ наступні документи:

- прайс-лист виробника товару № б/н від 02.07.2021 року;

- комерційна пропозиція № б/н від 02.07.2021 року;

- бухгалтерські платіжні документи ТОВ «АТБ-маркет»: банківські та платіжні документи: swift від 02.08.2021 року;

- виписка з бухгалтерської документації(картка рахунку:: 63.2 на 03.11.2021 року);

- експертний висновок Дніпропетровської ТПП №ГО-1747/4 від 04.11.2021 року.

Митна декларації країни відправлення № Е5789821 від 13.07.2021 року надавалась представником позивача відповідачу у відповідь на рішення про коригування митної вартості від 08.09.2021 року (лист №М-2021-4974 від 10.11.2021 року).

За викладених обставин, документи подані позивачем до митного оформлення не містили розбіжностей та у повному обсязі підтверджували заявлені декларантом числові значення складових митної вартості декларованого товару.

Крім того, суд зазначає, що в рішенні про коригування митної вартості товарів відсутні порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як резервний метод, та відсутні пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Згідно із п. 2.1. Наказу Міністерства фінансів України 24.05.2012 року № 598 Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Натомість, у рішенні про коригування митної вартості, яке оскаржується жодних пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, комерційних умов тощо, а також докладної інформації та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні не зазначено.

Отже, в рішенні про коригування митної вартості товарів відсутні порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як резервний метод. Не дано пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов. Не вказані причини, з яких не був застосований основний метод визначення митної вартості, та чотири другорядні методи і чому обраний саме резервний метод визначення митної вартості.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 року у справі №808/454/18 та від 19.06.2018 у справі №826/6346/16.

Так, у своєму рішенні відповідач зазначає лише, що визначена митна вартість по товару № 1 рівень митної вартості за товарами, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим.

Суд зазначає, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильності її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 року у справі №826/16046/16.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також правове регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість всупереч частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору.

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Умовами частини другої статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя статті 57 МК України).

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Частиною восьмою статті 57 МК України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд зазначає, що досліджені судом первинні документи, які також були подані позивачем до митного органу, повністю підтверджують митну вартість товару, задекларовану за основним методом.

Крім того, митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору. Відтак, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення митного органу є необґрунтованими, висновки відповідача базуються на припущеннях, без об`єктивної та перевіреної інформації.

З огляду на викладене, рішення про коригування митної вартості товарів Одеської митниці Держмитслужби від 08.09.2021 року № UA500500/2021/200088/1та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів, транспортних засобів комерційного призначення UA500500/2021/00629, є такими, що суперечать закону та підлягають скасуванню.

Оцінюючи правомірність дій та рішень суб`єкта владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За умовами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку з цим, судовий збір в сумі 9010,86 грн., сплачений позивачем при зверненні до суду, підлягає стягненню з Одеської митниці Держмитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» .

Керуючись ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» (49000, м. Дніпро, пр. О. Поля, 40, ) до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби (65078, Одеська обл., м. Одеса, вул. Лип Івана та Юрія, буд. 21, А, ) про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA500500/2021/200088/1 від 08.09.2021 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00629 від 08.09.2021 року.

Стягнути з Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» судовий збір у розмірі 9010,86 гривень.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко