Справа № 380/12237/22
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2022-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 вересня 2022 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області (далі-відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Львівської області 24.01.2022 № 27 "Про вивільнення земельної ділянки від самовільно встановленої малої архітектурної форми (металевих воріт) за адресою: АДРЕСА_1 ".

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 3, ч. 6 ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Матеріали справи не містять документу про сплату позивачкою судового збору.

Втім, у позовні заяві позивачка просить стягнути з відповідача судовий збір, відстрочивши його сплату.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Незважаючи на вимоги цієї статті, позивачка не вказала жодної з підстав, передбачених даним Законом для відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Відтак, відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2022 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2022 року у розмірі 2481,00 грн.

Із матеріалів справи слідує, що позивачка заявила вимогу про визнання протиправним та скасування рішення відповідача.

Тобто, позивачка заявила одну позовну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору, який позивачка зобов`язана сплатити за подання позовної заяви, становить 992,4 грн. (0,4 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу).

Також варто відмітити, що відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Із позовної заяви та доданих документів встановлено, що позивачка оскаржує рішення відповідача від 24.01.2022, яке оприлюднено 24.01.2022 на сайті виконавчого комітету Дрогобицької міської ради за посиланням https://doc.drohobych-rada.gov.ua/№-27-рішення-виконавчого-комітету-дрог-5/ .

Таким чином, про існування оспорюваного рішення ОСОБА_1 повинна була дізнатися не пізніше 25.01.2022.

Разом з цим, до суду позивачка звернулася 06.09.2022, тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до суду, не вказавши при цьому підстав для поновлення пропущеного строку, та не надавши доказів поважності причин пропуску, що суперечить вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України.

Згідно із ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява, відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, підлягає залишенню без руху із встановленням позивачеві строку для усунення її недоліків, а саме:

- надання доказів сплати судового збору у сумі 992,40 грн. або подання мотивованого клопотання про розстрочення, чи відстрочення сплати судового збору із наданням документів, які підтверджують підстави для відстрочення від сплати;

- подання заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, -

у х в а л и л а :

Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/12237/22 та зазначенням прізвища судді, яка прийняла ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Кисильова О.Й.