Справа № 160/11040/21
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2022-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Головко О.В. (доповідач),
суддів: Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,

перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2021 року (суддя Озерянська С.І.) в адміністративній справі
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМТЕХНОЛОГІЯ ГРУП»
до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
Одночасно апелянт просив поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.
Вирішуючи клопотання, суддя-доповідач зазначила, що відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею-доповідачем встановлено, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом 09 вересня 2021 року ухвалено рішення, копія якого отримана апелянтом 04.01.2022.
Первинна апеляційна скарга подана 19 січня 2022 року.
Апелянт отримав вищевказану ухвалу 21 лютого 2022 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2022 року первинну апеляційну скаргу було повернуто у зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху щодо сплати судового збору.
Згідно зі статтею 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Таким чином, рішення суду першої інстанції набрало законної сили, поновлення строку на подання апеляційної скарги суперечить принципу юридичної визначеності.
Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху у зв`язку з несплатою судового збору суддя-доповідач не знаходить як поважні причини пропуску процесуальних строків, оскільки дотримання вимог норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.
Крім того, апелянтом при зверненні до суду з повторною апеляційною скаргою не додано докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги, натомість подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Апелянт отримав вищевказану ухвалу 13 липня 2022 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
На виконання вимог ухвали від апелянта надійшло клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору.
В обґрунтування клопотання апелянт зазначає, що Головне управління ДПС у м. Києві не має можливості провести платежі за платіжними дорученнями про сплату судового збору в строк, встановлений ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2022 року. Щодо неможливості сплати судового збору апелянт зазначає підстави, аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, яким вже було надано оцінку суддею-доповідачем в ухвалі від 07.07.2022.
Вирішуючи клопотання, суд зазначає, що на підтвердження зазначених обставин щодо неможливості сплати судового збору, апелянтом не надано жодного належного доказу.
Крім цього суд звертає увагу, що пунктом 19 Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану № 590 від 09.06.2021, на який посилається апелянт, встановлено черговість здійснення Казначейством та органами Казначейства платежів за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка, при цьому дана норма не містить застереження щодо не здійснення інших платежів, зокрема, зі сплати судового збору.
Також суд зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З огляду на наведені норми законодавства, вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суд зазначає, що жодних змін з питань розстрочення, відстрочення, звільнення від сплати судового збору під час дії воєнного стану не вносилося ані до Кодексу адміністративного судочинства України, ані до Закону України «Про судовий збір».
Отже пояснення апелянта відхиляються судом.
Враховуючи, що апелянтом не надано доказів сплати судового збору, суд доходить висновку про неналежне виконання апелянтом вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху в частині сплати судового збору.
Щодо надання до суду письмових пояснень із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами судом встановлено, що апелянтом подано письмові пояснення, в яких останній просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку апелянт зазначає про введення воєнного стану в Україні, введення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органів та припинення останнього лише 23.05.2022.
Вирішуючи питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження, суд зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З огляду на наведені норми законодавства, вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що жодних змін з питань перебігу процесуальних строків під час дії воєнного стану не вносилося до Кодексу адміністративного судочинства України.
Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).
Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Питання щодо поновлення строків визначається в кожному конкретному випадку окремо з урахуванням обставин у справі. Судом має бути детально перевірено та встановлено, чим зумовлені причини пропуску процесуальних строків, оскільки право на суд не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, що допускаються, оскільки право на доступ до суду за своєю природою вимагає регулювання державою.
Суд не знаходить поважними причини пропуску процесуальних строків, оскільки дотримання вимог норм процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.
Крім того суд встановив, що наказом Державної податкової служби України від 24 лютого 2022 року № 243-о «Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органах» зупинено окрему діяльність органів ДПС, а не роботу органів в цілому.
Відповідно до підпункту 4.4. пункту 4 вказаного наказу у період простою дозволено працівникам Державної податкової служби України та її територіальних органів, у яких встановлено простій, не перебувати зі основним місцем роботи до закінчення простою.
З наведеного слідує, що територіальні органи Державної податкової служби України не припиняли роботу, а вживали заходів задля забезпечення безперервного режиму роботи з урахуванням особливостей, викликаних введенням воєнного стану в Україні, з метою забезпечення безпеки для життя і здоров`я працівників.
Більш того, статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено порядок здійснення органами державної влади та органами місцевого самоврядування повноважень в умовах воєнного стану.
Дана норма передбачає, що Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.
Тобто, законом прямо передбачено, що органи місцевого самоврядування в умовах воєнного стану продовжують здійснювати діяльність відповідно до покладених повноважень.
Додатково суд апеляційної інстанції зазначає, що наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 20 травня 2022 року № 350-о «Про припинення простою у роботі окремим працівникам Головного управління ДПС у м. Києві» припинено простій у роботі з 23.05.2022 працівникам самостійних структурних підрозділів Головного управління ДПС у м. Києві: юридичного управління; управління супроводження судових справ.
Надаючи оцінку вказаним обставинам, суд зазначає, що особливості в організації роботи та виконання обов`язків окремих відділів та секторів Управління не можуть бути визнанні як поважні причини пропуску процесуальних строків, оскільки дотримання вимог норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.
Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Суд доходить висновку, що причини, зазначені апелянтом щодо пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, не є поважними, а тому клопотання про його поновлення не підлягає задоволенню.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
На підставі викладеного, керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд,
Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з 06 вересня 2022 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий - суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров

суддя Т.І. Ясенова