Справа № 620/17521/21
Суддя: Падій В.В.
Дата ухвалення: 2022-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2022 року Чернігів Справа № 620/17521/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Падій В.В.,

за участі секретаря Михайлової І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за правилами загального позовного провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) звернувся до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (далі ГУНП в Чернігівській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 28.10.2021 №1531 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» стосовно інспектора ВРПП Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 04.11.2021 № 377 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» інспектора ВРПП Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 ;

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора ВРПП Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено, що оскаржувані накази є такими, що суперечать вимогам чинного законодавства України, а тому є протиправними і підлягають скасуванню.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Падій В.В. від 14.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та встановлено відповідачу для подання відзиву на позов або заяви про визнання адміністративного позову 15 - денний строк, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

23.12.2021 представником позивача подано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, обґрунтоване складністю даної справи, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи наявні підстави для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 30.12.2021 клопотання Василенко Анни Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про розгляд справи №620/17521/21 за правилами загального позовного провадження задоволено; ухвалено провести розгляд справи №620/17521/21 за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 11:00 год. 26 січня 2022 року.

Відповідачем, у встановлений судом строк, подано до суду відзив на позовну заяву, в якому останній просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки проведеним службовим розслідуванням встановлено грубе порушення позивачем службової дисципліни, що підтверджується доданими до відзиву документами.

Ухвалою суду від 26.01.2022 строк підготовки справи до розгляду по суті продовжено до 11:00 год. 21.02.2022.

21.02.2022 до суду надійшли клопотання сторін про відкладення судового засідання.

Розгляд справи у підготовчому засіданні перенесено на 14.03.2022.

Ухвалою суду від 30.05.2022 без виходу до нарадчої кімнати, занесеною секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті на 15:00 год. 22.06.2022.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надіслав до суду заяви про розгляд справи без їх участі.

Проаналізувавши матеріали справи, виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що наказом ГУНП в Чернігівській області від 07.11.2015 №3о/с ОСОБА_1 призначений на посаду інспектора відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області.

28.09.2021 на розгляд керівництву ГУНП в Чернігівській області було подано рапорт старшого інспектора з ОД ЧЧ (на правах відділу) УОАЗОР ГУНП в Чернігівській області майора поліції В`ячеслава Човпила, який зареєстрований в журналі ЄО ГУНП в Чернігівській області за №711 від 28.09.2021, за фактом події, що мала місце 28.09.2021 за участю поліцейських Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, а саме, що співробітниками ДВБ НП України та Територіального управління ДБР розташованого у місті Києві, за матеріалами кримінального провадження, зареєстрованого в ЄРДР за №0000379 від 19.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України було затримано «на гарячому» при отриманні грошової винагороди в сумі 10 000,00 грн, зокрема інспектора відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 .

У зв`язку із отриманням вказаної інформації, 29.09.2021 ГУНП в Чернігівській області прийнято наказ №1850 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", яким призначено проведення службового розслідування, створено дисциплінарну комісію у складі голови комісії начальника ВСР УГІ ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_2 ; членів комісії: старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП в Чернігівській області капітана поліції Олега Шевченка, начальника СЗК ГУНП в Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_3 , до проведення службового розслідування залучено оперуповноваженого Чернігівського управління ДВБ НП України рядового поліції ОСОБА_4 (а.с.67)

Наказом від 29.09.2021 №1389 «Про відсторонення від виконання службових обов`язків» на період проведення службового розслідування, призначеного 29.09.2021 наказом ГУНП в Чернігівській області №1850 інспектора відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків (а.с.68)

Висновком службового розслідування встановлено факт порушення присяги поліцейського та службової дисципліни окремими поліцейськими Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, зокрема, 28.09.2021 біля адміністративної будівлі Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області співробітниками ДВБ НП України та Територіального управління ДБР, розташованого у місті Києві, за матеріалами кримінального провадження, зареєстрованого до ЄРДР за №0000379 від 19.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України було затримано на «гарячому» при отриманні грошової винагороди в сумі 10 000,00 грн за не притягнення водія до адміністративної відповідальності за статтею 130 КУпАП України інспектора відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, капітана поліції ОСОБА_1 та дисциплінарна комісія ухвалила за грубе порушення службової дисципліни, неналежного виконання посадових обов`язків, недотримання вимог пунктів 1,6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337- VIII, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, Присяги поліцейського, в частині вчинення 28.09.2021 дій, які підривають авторитет Національної поліції України, інспектор відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с.69-76)

28.10.2021 висновок службового розслідування затверджений начальником ГУНП в Чернігівській області В. Нідзельським.

На підставі висновку службового розслідування, 28.10.2021 начальником ГУНП в Чернігівській області В. Нідзельським видано наказ №1531 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області ", яким інспектора відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, капітана поліції ОСОБА_1 , за вказані у висновку службового розслідування порушення, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у поліції (а.с. 77).

Даний вид стягнення реалізовано наказом начальника ГУНП в Чернігівській області В. Нідзельським від 04.11.2021 № 377 о/с «По особовому складу» шляхом звільнення капітана поліції ОСОБА_1 (0097735), інспектора відділу реагування патрульної поліції Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області з 04.11.2021, за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (а.с.79).

З наказом позивач ознайомився 04.11.2021, про що свідчить відмітка «Ознайомився 04.11.2021», засвідчена підписом ОСОБА_1 .

Вважаючи оскаржувані накази протиправними та такими, які підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді із виплатою відповідних сум грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом за захистом охоронюваних законом прав та інтересів.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин) та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок).

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 1 статті 18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною 1 статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

У свою чергу Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина 2 статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські, незалежно від займаної посади та спеціального звання, несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Згідно з частинами 3, 5 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з частинами 1, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частини 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту).

У свою чергу, згідно з пунктом 2.1 розділу ІІ Порядку, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Крім того вказаним Порядком передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Отже недотримання службової дисципліни поліцейським є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення з органів внутрішніх справ.

На підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

З системного аналізу вищевказаних норм чинного законодавства України вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування.

Вирішуючи питання про обґрунтованість позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Чернігівській області від 28.10.2021 №1531 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області», суд зазначає наступне.

Службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

При цьому в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Присяги є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції України.

Працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.

З матеріалів справи вбачається, що під час службового розслідування, проведеного стосовно позивача, було встановлено, що за фактом протиправних дій окремих поліцейський Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, які зловживаючи своїм службовим становищем, діючи з корисливих мотивів налагодили схему незаконного збагачення, а саме отримання неправомірної вигоди від громадян за не притягнення їх до адміністративної відповідальності за грубе порушення правил дорожнього руху України 19.05.2021 співробітниками Територіального управлінням ДБР розташованого у місті Києві, було розпочате кримінальне провадження за № 0000379, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України.

Службовим розслідуванням встановлено, що співробітниками Територіального управління ДБР, розташованого у місті Києві, спільно з працівниками прокуратури м. Києва та поліцейськими ДВБ НП України, 28.09.2021 близько 08:20 години, біля приміщення Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, було затримано, зокрема, капітана поліції ОСОБА_1 , який цього дня, згідно книги нарядів Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, о 06:00 заступив на зміну чергування, «на гарячому», при отриманні грошової винагороди у розмірі 10 000 грн за не притягнення водія до адміністративної відповідальності за статтею 130 КУпАП. У подальшому після затримання поліцейських, на місці події було проведено ряд обшуків, а саме службового автомобіля «Toyota Prius» д.н.з. НОМЕР_1 на якому в цей день поліцейські несли службу та службових приміщень керівництва Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області. Також цього ж дня були проведені обшуки за місцем проживання останніх. 29.09.2021 капітану поліції ОСОБА_1 було повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та 30.09.2021 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Також судом встановлено, що капітану поліції ОСОБА_1 доводились вимоги керівництва МВС, НПУ та ГУНП в Чернігівській області щодо недопущення порушень дисципліни та законності, дотримання антикорупційного законодавства, про що маються їх відповідні записи у відомостях про ознайомлення, що підтверджується матеріалами справи.

Викладене свідчить, що протиправні дії ОСОБА_1 підривають авторитет Національної поліції України та викликали суспільний резонанс.

Суд вважає за необхідне зазначити й те, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже вчинки, що дискредитують працівників поліції та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже під вчинками, що дискредитують звання працівника Національно поліції України та власне органи національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою поліції у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції та власне органи поліції.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява№ 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі «Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії» (заява № 63235/00).

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.

Матеріалами службового розслідування підтверджено факт порушення позивачем Присяги та службової дисципліни, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

За таких обставин враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Суд відхиляє посилання представника позивача, що постановою про закриття кримінального провадження від 26.02.2022, винесеною прокурором відділу Київської міської прокуратури Сердюковою С. В. закрито кримінальне провадження щодо підозрюваних, зокрема, ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0000379 від 19.05.2021 на підставі пункту 3 частини 1 статті 284 КПК України, оскільки на запит суду Київська міська прокуратура повідомила, шо на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000379 від 19.05.2021, розпочатому за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України триває, рішення про закриття зазначеного кримінального провадження прокурором не приймалось.

Суд також зауважує, що надана представником позивача постанова про закриття кримінального провадження від 26.02.2022, винесена прокурором відділу Київської міської прокуратури Сердюковою С. В. про закриття кримінального провадження щодо підозрюваних, зокрема, ОСОБА_1 у кримінальному провадженні №0000379 від 19.05.2021 на підставі пункту 3 частини 1 статті 284 КПК України не засвідчена у встановленому законом порядку.

Водночас суд зауважує, що відсутність обвинувального вироку суду не спростовує наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, який встановлений в ході службового розслідування і за який відповідач, у порядку Дисциплінарного статуту, мав право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів поліції.

Відсутність кримінального провадження чи обвинувального вироку суду ніяким чином не ототожнюється з відсутністю в діях позивача порушення службової дисципліни. Кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи.

Вказана правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 24 лютого 2020 року у справі №804/2711/17, від 28 лютого 2020 року у справі №818/1274/17.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Крім того суд враховує, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі "X.v. Austria" про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі "C. v. the United Kingdom" про неприйнятність заяви № 11882/85). Гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Суд відхиляє посилання позивача на порушення норм чинного законодавства під час проведення службового розслідування, оскільки матеріали службового розслідування містять письмові пояснення ОСОБА_1 , від 04.10.2021 в яких останній відмовився від надання пояснень, посилаючись на статтю 63 Конституції України (т.1 а.с.98), а отже позивач знав про службове розслідування, яке проводилось щодо подій, які відбулися 28.09.2021.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у ГУНП в Чернігівській області були підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, а тому позовна вимога про визнання протиправним та скасування наказу ГУНП в Чернігівській області від 28.10.2021 № 1531 про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області задоволенню не підлягає.

Водночас не підлягають задоволенню і позовні вимоги щодо: визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 04.11.2021 №377 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби); стягнення з Головного управління Національної поліції в Чернігівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення по день поновлення на роботі, оскільки є похідними від основної позовної вимоги, у задоволенні якої судом відмовлено.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення даного позову.

Підстави для розподілу між сторонами судових витрат згідно статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, оскільки в задоволенні позову відмовлено повністю.

Керуючись статтями 139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 293, 295 - 297 та підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 07 вересня 2022 року.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Чернігівській області (просп. Перемоги, 74, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 40108651)

Суддя В.В. Падій