Справа № 420/20452/21
Суддя: Зуєва Л.Є.
Дата ухвалення: 2022-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/20452/21
Головуючий в 1 інстанції: Корой С.М.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Зуєвої Л.Є.,

суддів: Коваля М.П., Кравця О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування припису

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 08.10.2021 року щодо ОСОБА_1 .

В обґрунтування позову зазначалось, що відповідачем не доведено виконання ОСОБА_1 робіт саме з реконструкції квартири. Як стверджує позивач, виконані нею роботи є такими, що не потребують документів, що дають право на їх виконання та після їх закінчення об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року, ухвалене в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Одесі позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради надало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що за виїздом на місце при візуальному огляді квартири у присутності суб`єкта містобудування зафіксовано, що ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 шляхом розширення балконної плити та повного скління балкону, чим збільшено загальну площу квартири.

Позивачем відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надано.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу №212 від 18.06.2015 року на праві приватної власності належить кварта загальною площею 48,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.10-11).

Згідно технічного паспорту на дану квартиру, який виготовлено 25.06.2015 року вона складається з: двох кімнат площею 13,2 кв.м. та 10,8 кв.м, кухні площею 8,2 кв.м., вбиральні площею 1,9 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., коридору площею 9,0 кв.м та 3,0 кв. (а.с.12-13).

Також, згідно технічного паспорту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 зазначено балкон засклений, площею 1,6 кв.м.

Судом встановлено, що у період з 29.09.2021року по 08.10.2021 року на підставі наказу №01-13/193ДАБК від 01.07.2021 року та направлення для проведення позапланового заходу № 000693 від 28.09.2021 року посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради здійснено виїзд з метою проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами даної перевірки Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено акт від 08.10.2021 року №000693 (а.с.14-22).

За результатом позапланового заходу № 000693 від 28.09.2021 року було складено також протокол про адміністративне правопорушення від 08.10.2021 року (а.с.26-28), постанову №278/21 від 22.10.2021 року (а.с.97-103) та припис № 353/21 вiд 08.10.2021 року (а.с.23-25).

Так, приписом № 353/21 вiд 08.10.2021 року Управління Державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради зобов`язало позивача ввести реконструйований об`єкт в експлуатацію у встановленому законом порядку або привести самочинно реконструйований об`єкт до попереднього стану у строк до 08.12.2021 року.

Вважаючи припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 08.10.2021 року щодо ОСОБА_1 таким, що підлягає оскарженню та скасуванню, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частин першої і другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 від 23 травня 2011 року (далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; Порядок № 553).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За п.7 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки (серед інших) є:

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до вимог п.7-1 Порядку №553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з положеннями підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

Згідно з положеннями пункту 12 Порядку №553, Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктами 16-22 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У п. 17 Порядку визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис). Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у цій справі є припис Управління ДАБК ОМР від 08.10.2021 р. виданий ОСОБА_1 за результатами позапланової перевірки, проведеної за адресою АДРЕСА_1 та яким зазначено про необхідність ввести реконструйований об`єкт в експлуатацію у встановленому законом порядку або привести самочинно реконструйований об`єкт до попереднього стану в термін до 08.12.2021 р.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, перевіряючи правомірність припису Управлінням ДАБК ОМР від 08.10.2021 р., суд повинен з`ясувати, чи прийнятий він на підставі, у межах повноважень, у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, при цьому виданню припису передувала перевірка, тому суд повинен перевірити чи була призначена та проведена перевірка, у межах повноважень суб`єкта владних повноважень, чи відповідає наказ та направлення на перевірку вимогам Порядку №533 та чи проведена вона у строки передбачені законодавством.

З огляду на зазначені вимоги ст.2 КАС України колегією суддів під час розгляду справи встановлено, що 03.08.2021 на адресу УДАБК ОМР надійшло звернення від ОСОБА_2 про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо здійснення самочинного будівництва за адресою АДРЕСА_1 .

11.08.2021 висновком комісії УДАБК щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №293 рекомендовано провести позапланову перевірку на підставі звернення фізичної особи про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за адресою АДРЕСА_1 .

25.08.2021 начальником УДАБК ОМР Авдєєвим О.Р. видано наказ № 01-13/3/8 ДАБК про проведення позапланові перевірки, предметом якої є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 .

25.08.2021 заступником начальника УДАБК ОМР Єфремовим В.Ю. видано направлення №000551 для проведення позапланової перевірки на реконструкцію квартири за адресою АДРЕСА_1 , строк дії якого з 17.09.2021 по 24.09.2021.

Судом встановлено, що посадовими особами відповідача в строки встановленні в направленні від 25.08.2021 було здійснено 17.09.2021 вихід за адресою перевірки, проте ОСОБА_1 не забезпечила доступ до квартири, оскільки своєчасно не була попереджена про проведення перевірки, запитувану документацію для проведення позапланової перевірки не надала, у зв`язку з чим 17.09.2021 р. було складено акт про недопущення посадових осіб до перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та 01.10.2021 р. винесено постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, яка є предметом адміністративного оскарження у іншій адміністративній справі.

Також, крім акту, протоколу та постанови, Управлінням ДАБК 17.09.2021 р . було винесено припис , в якому в якості порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначено, що ОСОБА_1 не забезпечила доступ до об`єкта перевірки, тому її зобов`язано забезпечити безперешкодний доступ посадових осіб на об`єкт перевірки до 01.10.2021 р.

На підставі наказу №01-13/193ДАБК від 01.07.2021р. та у зв`язку з необхідністю перевірки виконання припису від 17.09.2021 р., заступником начальника управління ДАБК ОМР Єфремовим В.Ю. 28.09.2021 р. було видано наступне направлення №000693 для проведення позапланової перевірки на реконструкцію квартири за адресою АДРЕСА_1 , в якому було визначено строк проведення позапланової перевірки з 29.09.2021 по 08.10.2021р.

За результатами проведення позапланової перевірки 17.09.2021 р. щодо перевірки виконання припису від якої було складено припис від 08.10.2021 р., який є предметом розгляду у цій справі.

Судова колегія, досліджуючи підстави винесення припису, а саме зазначення в направленні такої підстави перевірки як виконання вимог припису №305/21 від 17.09.2021 р., вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно п. 3 ст.11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.

Разом з тим, з матеріалів справи встановлено, що приписом №305/21 від 17.09.2021 р. Управління ДАБК ОМР вимагає забезпечити безперешкодний доступ до об`єкту перевірки, однак положеннями ст. 11 Порядку №533 не передбачено такої можливості для винесення припису про зобов`язання особи надати доступ до об`єкта перевірки, позивачка була притягнута до адміністративної відповідальності за не допуск посадових осіб до об`єкту перевірки.

Крім того судова колегія вважає за необхідне зазначити, що в направленні на перевірку №00693 від 28.09.2021року заначено в якості підстави її проведення наказ №01-13/193ДАБК від 01.07.2021 року, однак при дослідженні цього наказу встановлено, що він є розпорядчим документом «Про організацію проведення позапланових перевірок у ІІ півріччі 2021 року», виданий начальником управління О.Р. Авдєєвим, яким делеговано повноваження заступнику начальника управління Єфремову В.О. направляти головних спеціалістів для проведення позапланових перевірок, а також підписувати направлення для проведення позапланових перевірок протягом другого півріччя 2021 року.

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів вважає, що наказ №01-13/193ДАБК від 01.07.2021 року не є актом індивідуальної дії та не може застосовуватися до конкретного позапланового заходу, а саме перевірки реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 , яка відбулась на підставі іншого наказу №01-13/193ДАБК від 01.07.2021р.

Слід зазначити, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний приймати рішення, а дії - вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх, дотримуючись встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» ЄСПЛ визначив, що адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Колегія суддів зазначає, що згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою Верховним Судом в постановах від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення та документів, прийнятих за результатами таких перевірок.

У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що оскаржуваний припис з огляду на встановлені судом обставини видано суб`єктом владних повноважень Управлінням ДАБК ОМР не на підставі, поза межами повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому оскаржуваний припис від 08.10.2021 р. підлягає скасуванню.

Крім того, колегія суддів вважає, що фактичні обставини встановлені посадовими особами під час позапланової перевірки та викладенні в акті перевірки і в оскаржуваному приписі не доводять позицію відповідача щодо наявності правових підстав для винесення такого припису, оскільки відсутні докази щодо встановлення самого порушення та докази вини ОСОБА_1 , що додатково свідчить про необґрунтованість такого припису.

Так, колегія суддів зазначає, що згідно змісту акту перевірки встановлено, що виїздом на місце при візуальному огляді квартири у присутності суб`єкта містобудування зафіксовано, що ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 шляхом розширення балконної плити та повного скління балкону, чим збільшено загальну площу квартири, що підтверджуються фотофіксацією об`єкту реконструкції.

Разом з тим, а ні акт перевірки, ані оскаржуваний припис не містять будь-яких доказів того, що загальна площа квартири була збільшена шляхом розширення балконної плити, в матеріалах справи відсутні докази встановлення посадовими особами розмірів балкону та балконної плити, також відсутні докази, що посадовими особами були здійсненні будь-які заміри площі квартири, при цьому судом встановлено, що під час перевірки посадових осіб відповідача було допущено до об`єкту перевірки, тобто посадові особи мали можливість провести відповідні заміри.

Колегія суддів не приймає доводи апелянта про те, що доказом розширення балконної плити та повного скління балкону, що призвело до збільшення загальної площі квартири є фотофіксацією об`єкту реконструкції, оскільки зазначені фото не доводять позицію відповідача про збільшення загальної площі квартири, а з наданих фото наявних в матеріалах справи (а.с.116) лише вбачається фото балкону, які були зроблені зовні з вулиці.

Також, слід зазначити, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. За статтею 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх (прямий умисел) або свідомо допускала настання цих наслідків (непрямий умисел). Тобто, вина є обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення.

Однак, відповідачем не надано доказів на підтвердження того, що саме ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, судом встановлено, що позивач повідомляла відповідача про те, що нею ніяких будівельних робіт з моменту придбання квартири в 2015 році не здійснювалось, а згідно технічного паспорту на квартиру, який виготовлено 25.06.2015 р. вона складається з: двох кімнат площею 13,2 кв.м. та 10,8 кв.м, кухні площею 8,2 кв.м., вбиральні площею 1,9 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., коридору площею 9,0 кв.м та 3,0 кв. (а.с.12-13).

Однак, як під час проведення перевірки 08.10.2021 р., так і при складані акту перевірки та припису, суб`єкт владних повноважень не пересвідчився поза розумним сумнівом у наявності належних та достатніх доказів вини особи, відносно якої винесено припис.

При цьому, судом встановлено, що постанова про адміністративне правопорушення №278/21 від 22.10.201 р., винесена на підставі оскаржуваного у цій справі припису, скасована в судовому порядку, справа №522/21606/21, та 16.08.2022 р. рішення набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуваний припис у зв`язку з процедурними порушеннями проведення позапланового заходу 08.10.2021р., відсутності доказів збільшення розміру балконної плити та вчинення саме ОСОБА_1 дій по реконструкції квартири є протиправним та підлягає скасуванню.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 262, 263, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 325-328 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Головуюча суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: М.П. Коваль

Суддя: О.О. Кравець