Справа № 546/504/22
Суддя: Романенко О. О.
Дата ухвалення: 2022-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

єдиний унікальний номер справи 546/504/22
номер провадження 2-а/546/6/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2022 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Романенко О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Захарченко Л.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Решетилівка справу №546/504/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в :

02.08.2022 позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою у якій просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області від 07.07.2020 № 24 на накладення штрафу у розмірі 2550,00 грн., закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно нього.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, окрім цього, він не є належним суб`єктом адміністративної відповідальності, адже не наділений організаційно-розпорядчими або адміністративного-господарськими функціями та не має повноважень приймати управлінські рішення, зокрема, щодо формування та застосування ціни на пальне на АЗС.

Ухвалою суду від 11.08.2022 даний адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

22.08.2022 до суду надійшла заява позивача про усунення недолік позовної заяви та позовна заява в новій редакції, в якій усунуті недоліки, передбачені ухвалою суду від 11.08.2022.

Ухвалою суду від 29.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін, з урахуванням особливостей, передбачених ст.286 КАС України, роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву та наслідки його неподання, передбачені ч.4 ст.159 КАС України.

Копія ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі разом з копією позовної заяви та доданих до неї документів, згідно вимог ч.2 ст.269 КАС України, невідкладно була надіслана відповідачу на електронну адресу, отримання яких підтверджується відповідною довідкою (а.с.113).

Станом на 06.09.2022 відповідач правом на подання відзиву на адміністративний позов не скористався, причини неможливості подання відзиву суду не пояснив, жодних заяв та клопотань з процесуальних питань до суду не подав.

06.09.2022 позивач подав до суду клопотання у якому просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі з підстав того, що відповідачем не надано відзив на позовну заяву та доказів на підтвердження законності та обґрунтованості винесення оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення. Розгляд справи просив проводити за його відсутності (а.с.115).

Згідно з положенням ч.4 ст.229 КАС України, у зв`язку з розглядом судом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частина 2 ст.2 КАС України регламентує, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до протоколу №14 за ч.1 ст.165-2 КУпАП від 23.05.2022 складеного головним спеціалістом відділу контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області Зіїкою Ю.С. та головним спеціалістом відділу контролю за регульованими цінами Управління захисту споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області Валявською Ю.Г., регіональний менеджер ХРД ТОВ «Вест Петрол Маркет» ОСОБА_1 допустив порушення законодавства про ціни і ціноутворення, а саме на АЗС ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ», що розташовані у Полтавській області здійснювалася реалізація дизельного пального за роздрібними цінами підвищеними (збільшеними) на 5 і більше відсотків, порівняно з роздрібною ціною на дату набрання чинності постанови Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 р. № 341 зі змінами, без процедури декларування зміни ціни.

Необґрунтовано одержана виручка, що становить позитивну різницю між фактичною виручкою від продажу (реалізації) товару та виручкою за цінами, сформованими відповідно до запровадженого способу регулювання (постанова Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 року № 1236) складає 878,99 грн.

Необґрунтовано одержана виручка, що становить позитивну різницю між фактичною виручкою від продажу (реалізації) товару та виручкою за цінами, сформованими відповідно до запровадженого способу регулювання (постанова Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 року № 1236) складає 655904,89 грн.

Загальна сума необґрунтованої виручки складає 656783,88 гривень (а.с.70-73).

На підставі вищевикладеного протоколу №14 від за ч.1 ст.165-2 КУпАП від 23.05.2022 начальником Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області Аранчій Я.С. винесено постанову про накладення штрафу №24 від 07.07.2022, якою регіонального менеджера ХРД ТОВ «Вест Петрол Маркет» ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного «правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 165-2 КУпАП України та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2550,00 грн. (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят гривень 00 копійок) (а.с.81-84).

Частиною 1 статті 165-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено відповідальність за порушення порядку формування, встановлення та застосування цін і тарифів, а також знижок, націнок, доплат до них.

Диспозиції норм ч.1 ст.165-2 КУпАП за своєю правовою природою є бланкетною нормою права, яка відсилає до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно - правових актів, які конкретизовано визначають вимоги та регламентують порядку формування, встановлення та застосування цін і тарифів.

Об`єктом цих правопорушень є суспільні відносини у сфері встановлення і застосування цін і тарифів. Базовим законом в цій сфері є Закон України «Про ціни і ціноутворення», який визначає основні принципи встановлення і застосування цін і тарифів та організацію контролю за їх дотриманням на території республіки.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про ціни і ціноутворення» державне регулювання цін здійснюється Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, державними колегіальними органами та органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень шляхом:

1) установлення обов`язкових для застосування суб`єктами господарювання: фіксованих цін; граничних цін; граничних рівнів торговельної надбавки (націнки) та постачальницько-збутової надбавки (постачальницької винагороди); граничних нормативів рентабельності; розміру постачальницької винагороди; розміру доплат, знижок (знижувальних коефіцієнтів);

2) запровадження процедури декларування зміни ціни та/або реєстрації ціни.

Пунктом 41-4 постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено граничний рівень торгівельних надбавок з урахуванням податку на додану вартість, що нараховуються до середньої вартості 1 дизельного палива та бензину автомобільного ( 7 грн та 6,5 грн відповідно). Середня вартість 1 літра дизельного палива ULSD 10 ppm та бензинів автомобільних GASOLINE 10 ppm визначається Міністерством економіки на підставі розрахунків акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", проведених з урахуванням відповідних даних міжнародного інформаційного агентства Platts CIF NWE за попередні 10 днів, розрахункових коефіцієнтів 0,825 та 0,745 кілограма на літр відповідно, витрат на зовнішнє логістичне забезпечення у сумі 50 доларів США/тонну та інших витрат, передбачених зовнішньоекономічним договором (контрактом) у сумі 150 доларів США/тонну, сум митних платежів (акцизний податок із ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції) та податок на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукції) та щоденного офіційного курсу іноземної валюти, встановленого Національним банком у відповідному періоді. Акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" подає щомісяця до 1, 11 і 21 числа Міністерству економіки зазначені розрахунки."

Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає у порушенні порядку формування, встановлення та застосування цін і тарифів, а також знижок, націнок, доплат до них.

Суб`єктивна сторона характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушення є як громадяни, так і посадові особи (спеціальний суб`єкт).

Посадова особа це особа, в якої наявні організаційно-розпорядчі або адміністративно-господарські функції. При цьому особа є посадою особою не тільки тоді, коли вона здійснює відповідні функції чи виконує обов`язки на постійній основі, але й тоді коли вона це робить тимчасово чи за спеціальними повноваженнями.

Відповідно до копії наказу директора ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ» №16 607-К від 31.12.2020 ОСОБА_1 прийнятий на посаду регіонального менеджера у структурний підрозділ «Регіональній менеджери у Харківській, Полтавській, Черкаській та Кіровоградській областях» з 01.01.2021 року (а.с.87).

Відповідно до п.3.2 та 3.10 копії посадової інструкції регіонального менеджера у Харківській, Полтавській, Черкаській та Кіровоградській областях Харківської регіональної дирекції Дирекції з управління мережами АЗС, регіональний менеджер має право, зокрема, в межах своєї компетенції приймати рішення, підписувати та візувати документи. Давати завдання і розпорядження начальникам АЗС і здійснювати контроль їх виконання.

Як вбачається із зазначеної посадової інструкції, регіональний менеджер наділений організаційно-розпорядчими або адміністративно-господарськими функціями, тому є посадовою особою. Однак у нього відсутні будь-які обов`язки щодо формування, встановлення та застосування цін і тарифів на пальне.

Тому суд приходить до переконання, що ОСОБА_1 не є належним суб`єктом відповідальності за ч.1 ст.165-4 КУпАП, відповідно до фабули, викладеної у постанові про накладення штрафу №24 від 07.07.2022.

При цьому слід зазначити, що відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Тобто саме орган чи посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати, зокрема чи вчинене це правопорушення цієї особою, тобто чи є особа суб`єктом такого правопорушення.

Статтею 19 Конституції України закріплено норму щодо обов`язку органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України .

Відповідно до ст.5 КАС України кожному гарантується право на захист його прав, свобод та інтересів незалежним та неупередженим судом.

Згідно з ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. ч. 1 та 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Відповідно до ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Положеннями ст.159 КАС України встановлено, що, зокрема, відзив на позовну заяву є заявою по суті. Подання заяв по суті є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Так, згідно ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Зміст постанови має відповідати вимогам передбаченим статтями 283 та 284 КпАП. У ній зокрема потрібно навести докази на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався порушник чи встановлених останнім доводів.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Верховний Суд у своїй постанові від 26 квітня 2018 року у справі №338/1/17 вказав, що постанова про притягнення особи до адміністративної відповідальності не може бути беззаперечним доказом вчинення цією особою адміністративного проступку, оскільки саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого порушення. Така постанова по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованого правопорушення, якому передує фіксування цього правопорушення.

Окрім цього, суд звертає увагу, що ні у протоколі №14 від 23.05.2022, ні у поставні про накладення штрафу №24 від 07.07.2022 не зазначено конкретного місця вчинення адміністративного правопорушення, не вказано на яких АЗС та яка саме роздрібна вартість пального була встановлена на момент проведення перевірки, на скільки вона перевищувала граничний рівень, визначений постановою КМУ.

Відповідно до ч.2 ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно з частиною третьою цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Верховним Судом в постанові від 08.07.2020 по справі № 463/1352/16-а, вказано, що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що всупереч вимогам ч.2 ст.79 КАС України відповідачем не надано жодних належних, допустимих та достатніх доказів, які б свідчили про порушення ОСОБА_1 порядку формування, встановлення та застосування цін і тарифів, а також знижок, націнок, доплат до них, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.165-2 КУпАП

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Враховуючи те, що відповідачем Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області до суду не подано відзиву та жодних заперечень на позовну заяву, доказів на підтвердження обґрунтованості та законності винесення оскаржуваної постанови, суд розцінює це як фактичне визнання позову.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, повно, всебічно, безпосередньо та об`єктивно дослідивши наявні у справі докази, враховуючи поведінку відповідача, яка виразилася у ненаданні відзиву на позовну заяву та доказів на підтвердження вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову. Вважає необхідним визнати оскаржувану постанову протиправною та скасувати її, провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на те, що суд прийшов до переконання про необхідність задоволення позовних вимог, підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області суми судових витрат, понесених позивачем при зверненні до суду із даним позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 165-2, 245, 247, 251-252, 283 КУпАП, ст.ст. 2, 6-9, 19, 72-77, 90, 94, 139, 159, 194, 229, 241-246, 255, 286, 295 КАС України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити повністю.

Визнати протиправною постанову про накладення штрафу №24 від 07.07.2022, винесену начальником Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області Аранчій Я.С., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.165-2 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2550,00 грн.

Скасувати постанову про накладення штрафу №24 від 07.07.2022, винесену начальником Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області Аранчій Я.С., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.165-2 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2550,00 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 щодо вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.165-2 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Стягнути із Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (, адреса місцезнаходження: вул.Воскресінський узвіз, 7, м.Полтава, 36020) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) понесені судові витрати, які складаються із сплаченого судового збору у розмірі 496,20 гривен (чотириста дев`яносто шість гривен двадцять копійок).

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його нескасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 06.09.2022.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, , адреса місцезнаходження: вул.Воскресінський узвіз, 7, м.Полтава, 36020, електронна пошта: .

Суддя О.О. Романенко