Справа № 160/8744/22
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2022-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 вересня 2022 року Справа № 160/8744/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у м. Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити певні дії,-
23.06.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
- зобов`язати Головне управління державної податкової служби у Дніпропетровській області списати з ОСОБА_1 борг (недоїмку) по ЄСВ у розмірі 12 543,30 гривень.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 03.05.2022 року ОСОБА_1 звернувся до ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області із заявою про списання з нього податкового боргу (недоїмки) по ЄСВ у розмірі 12 543,30 грн. 16.06.2022 року позивач отримав із ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області лист про відмову у задоволенні його заяви із посиланням на те, що оскільки заява ОСОБА_1 про списання податкового боргу була подана після закінчення терміну подання заяви встановленого Законом України від 13 травня 2020 року № 592-ІХ «Про внесення змін до Закону України від 08 липня 2010 року № 2464 - VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо усунення дискримінації за колом платників» (до 31.08.2020 року), тому останньому відмовлено у списанні податкового боргу. Таку відмову вважає незаконною, оскільки ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області, на протязі тривалого терміну, а саме із 2005 року і до 2020 року, не повідомляла його про не сплату обов`язкових платежів ФОП та наявність у позивача будь-якої заборгованості по сплаті ЄСВ. З огляду на викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.06.2022 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами з 28.07.2022 року.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) перебував на обліку в Правобережній ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області (Новокодацький район) як фізична особа - підприємець з 24.06.1999 року по 19.05.2021 року та обліковувався на загальній системі оподаткування.
19.05.2021 року було внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності фізичною особою, стан - припинено, але не знято з обліку (КОР не пусті).
- за 2017 рік у сумі 8448,00 грн., граничний строк сплати 09.02.2018 року;
- 1 квартал 2018 року у сумі 2457,18 грн., строк сплати до 19.04.2018 року,
- 2 квартал 2018 року у сумі 1638,12 грн., строк сплати до 19.07.2018 року.
01.11.2021 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління державної податкової служби у Дніпропетровській області про списання з нього боргу (недоїмку) по ЄСВ у розмірі 12 543,30 грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 року по справі №160/20699/21 було відмовлено в задоволенні позовних вимог.

ОСОБА_1 03.05.2022 року звернувся до ГУ ДПС у Дніпропетровській області з заявою від 03.05.2022 року б/н (вх. № 36441/6 від 03.05.2022 року) щодо списання існуючої заборгованості сплати єдиного внеску відповідно до Закону України від 13 травня 2020 року № 592-ІХ «Про внесення змін до Закону України від 08 липня 2010 року № 2464 - VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо усунення дискримінації за колом платників» (далі - Закон № 592).

Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.05.2022 року № 29275/6/04-36-24-04-13 повідомлено позивача про відмову в задоволенні його заяви, оскільки вона подана 03.05.2022 року, а саме після закінчення терміну подання заяви встановленого Законом № 592.

Не погодившись із не списанням зазначених нарахувань, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Спеціальним законом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України від 08.07.2010 року № 2464-VІ «Про збір та облік єдиного внеску

на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі по тексту - Закон № 2464-VI).

Пунктом 5 частини першої статті 4 Закону № 2464 визначено, що платниками єдиного

внеску є особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну,

артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в

тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну

(місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Особи, зазначені у пунктах 4 звільняються від сплати за себе єдиного внеску, якщо

вони отримують пенсію за віком або і є особами з інвалідністю, або досягли віку,

встановленого статтею 26 Закону України від 09.07.2003 року № 1058-ІV «Про

загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон №1058), та отримують

відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу. Такі особи можуть бути платниками єдиного внеску виключно за умови їх добровільної участі у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Статтею 6 Закону №2464 визначені права та обов`язки платника єдиного внеску, зокрема відповідно до пункту 1 та 4 частини 2 платники єдиного внеску зобов`язані своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок, а також подавати звітність у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Базою нарахування єдиного внеску для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 Закону № 2464, які обрали спрощену систему оподаткування, є суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску (пункт 3 частини першої статті 7 Закону № 2464).

Законом України від 06 грудня 2016 року № 1774-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (далі - Закон № 1774) внесено низку змін до Закону № 2464, які набувають чинності з 01 січня 2017 року, зокрема щодо нарахування та сплати єдиного внеску фізичними особами - підприємцями, у тому числі тими, які обрали спрощену систему оподаткування, та особами, які провадять незалежну професійну діяльність.

Так, з 2017 року фізичні особи - підприємці та особи, які проводять незалежну професійну діяльність, навіть у разі не отримання доходу (прибутку) у звітному році або окремому місяці звітного року, зобов`язані визначити базу нарахування єдиного внеску, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої Законом №2464. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску (пункт 2 частини першої статті 7 Закону № 2464 в редакції Закону № 1774).

Мінімальний страховий внесок - сума єдиного внеску, що визначається розрахунково як добуток мінімального розміру заробітної плати на розмір внеску, встановлений законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (дохід).

Згідно з нормами частини п`ятої статті 8 Закону № 2464 єдиний внесок для всіх платників єдиного внеску (крім пільгових категорій) встановлено у розмірі 22 відсотки до визначеної бази нарахування єдиного внеску.

Отже, сума мінімального страхового внеску за місяць у 2017 році складала 704 грн., так як відповідно до Закону України від 21 грудня 2016 року № 1801 -VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір мінімальної заробітної плати складав 3 200 грн. (3 200 х 22 відсотки).

Сума мінімального страхового внеску за місяць у 2018 році складає 819,06 грн., так відповідно до Закону України від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» розмір мінімальної заробітної плати складає 3 723 грн. (3 723 х 22 відсотки).

Також, з 01 січня 2018 року набули чинності зміни до Закону №2464 внесені Законом України від 03 жовтня 2018 року № 2148-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій» (далі - Закон № 2148), зокрема в частині термінів сплати єдиного внеску фізичними особами - підприємцями, у тому числі тими, які обрали спрощену систему оподаткування, особами, які провадять незалежну професійну діяльність та членами фермерського господарства, якщо вони не належать до осіб, які підлягають страхуванню на інших підставах.

Так, відповідно до абзацу 3 частини 8 статті 9 Закону №2464 з 01 січня 2018 року зазначена категорія платників зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Таким чином, статус фізичної особи-підприємця - це юридичний статус, який засвідчує право особи на заняття підприємницькою діяльністю, а саме: самостійною, ініціативною, систематичною, на власний ризик господарською діяльністю, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку. Фізична-особа підприємець, зареєстрована в установленому порядку, яка має право здійснювати підприємницьку діяльність і перебуває на загальній або спрощеній системі оподаткування, вважається платником єдиного внеску і зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу (за умови, що така особа не є найманим працівником).

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 23 січня 2020 року у справі №480/4656/18; адміністративне провадження №К/9901/25355/19, від 11 листопада 2020 року у справі №120/1409/20-а; адміністративне провадження №К/9901/23016/20.

Таким чином на позивача у спірних правовідносинах законодавчо покладено обов`язок самостійного визначення бази для нарахування ЄСВ, але її розмір може бути меншим за розмір мінімальної заробітної плати.

Також у Законі №2464 міститься визначення, зокрема, недоїмки та зазначено, що це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом ( пункт 6 частини першої статті 1). На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка недоплати за кожний день прострочення платежу (частина 10 статті 25 Закону № 2464-VI).

Порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування регламентується Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування /в редакції на момент виникнення спірних правовідносин/ (далі по тексту - Інструкція), затвердженою наказом Мінфіну України за № 449 від 20 квітня 2015 року (далі - Інструкція № 449 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), якою передбачено, зокрема,

- органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо, зокрема, платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску. У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається): платникам, зазначеним у підпунктах 1, 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, протягом 10 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій). Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів на суму боргу, що перевищує 10 гривень. Вимога про сплату боргу (недоїмки), крім загальних реквізитів, має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк. Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом. Сума боргу у вимозі проставляється в гривнях з двома десятковими знаками після коми. (абз. 3 п. 3 розділу VI «Порядок стягнення заборгованості з платників» Інструкції № 449)

- вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи). Орган доходів і зборів веде реєстр виданих вимог про сплату боргу (недоїмки) за формою згідно з додатком 8 до цієї Інструкції. При формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: перша частина - літера "Ю" (вимога до юридичної особи) або "Ф" (вимога до фізичної особи), друга частина - порядковий номер, третя частина - літера "У" (узгоджена вимога). В третій частині літера "У" (інформація щодо узгодження вимоги) проставляється у разі надсилання: платнику узгодженої вимоги внаслідок процедури оскарження; вимоги до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства відповідно до цієї Інструкції. Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу. Після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику. При надсиланні вимоги платнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення корінець вимоги залишається в органі доходів і зборів. При врученні вимоги платнику під підпис така вимога залишається у платника, а корінець вимоги, на якому платник проставляє свій підпис,- в органі доходів і зборів. Вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається належним чином надісланою (врученою), якщо вона надіслана на адресу (місцезнаходження юридичної особи або його відокремленого підрозділу, місце проживання або останнього відомого місця перебування фізичної особи) платника єдиного внеску рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику єдиного внеску або його законному чи уповноваженому представникові. ( пункт 4 розділу VI «Порядок стягнення заборгованості з платників» Інструкції).

Судом встановлено, що 19.05.2021 року до Єдиного державного реєстру внесено запис щодо рішення фізичної особи підприємця про припинення підприємницької діяльності, а отже у період з 03.10.2013 року по 19.05.2021 року позивач перебував на обліку у відповідача, як діюча фізична особа підприємець на загальній системі оподаткування.

В реєстрі страхувальників ОСОБА_1 встановлена ознака «пенсіонер за віком» 17.05.2018 року, тобто травень 2018 року є останнім звітним періодом, за який необхідно сплатити єдиний внесок.

Отже, позивач як фізична особа підприємець, повинен був сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, оскільки зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань як фізична особа підприємець.

В ІКП ОСОБА_1 згідно алгоритму відображення сум квартальних нарахувань з єдиного внеску в автоматичному режимі за період з 01.01.2017 року по 17.05.2018 року нараховані зобов`язання на загальну суму 12543,30 грн., а саме:

- за 2017 рік у сумі 8448,00 грн., граничний строк сплати 09.02.2018 року;

- 1 квартал 2018 року у сумі 2457,18 грн., строк сплати до 19.04.2018 року,

- 2 квартал 2018 року у сумі 1638,12 грн., строк сплати до 19.07.2018 року.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-35470-50/67 від 21.05.2019 року на суму 12 543,30 грн. сформована на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, що відповідає п. 3 Розділу VI «Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Вказану вимогу відповідачем направлено ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу: АДРЕСА_1 . Поштове відправлення було вручено особисто, що підтверджується рекомендованим поштовим відправленням, копія якого міститься в матеріалах даної справи.

Згідно п.4 p.VI Інструкції №449, вимога про сплату (недоїмки) вважається належним чином надісланою (врученою), якщо платник на день надсилання йому податковим органом вимоги про сплату боргу (недоїмки) не повідомив в установленому порядку про зміну місцезнаходження (місця проживання), вимога вважається належним чином надісланою (врученою) навіть у разі її повернення як такої, що не знайшла адресата.

Відповідно до п.5, розд. VI Інструкції №449, протягом 10 календарних днів із дня одержання вимоги про сплату боргу (недоїмки) платник зобов`язаний сплатити зазначені у пункті 1 вимоги суми недоїмки, штрафів та пені.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом 10 календарних днів з дня надходження (отримання) вимоги про сплату боргу (недоїмки) не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів з нарахованою пенею не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгодженої в результаті оскарження суми боргу (недоїмки) (з дня отримання відповідного рішення органу доходів і зборів або суду), після спливу останнього дня відповідного строку така вимога вважається узгодженою (набирає чинності).

Судом встановлено, що позивачем сплата сум визначених у вказаних вимогах не здійснювалась, вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-35470-50/67 від 21.05.2019 року на суму 12 543,30 грн. позивачем в судовому порядку оскаржена не була.

Як вбачається із матеріалів справи, 01.11.2021 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління державної податкової служби у Дніпропетровській області про списання з нього боргу (недоїмку) по ЄСВ у розмірі 12 543,30 грн.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 року було відмовлено в задоволенні позовних вимог. В рішенні суду було вказано, що відмова у задоволенні позову обгрунтована тим, що позивач 03.08.2021 року, звертаючись до ДПІ ГУ ДПС у Дніпропетровській області із заявою, вказав: «... звільнити мене від сплати ЄСВ», а не «...списати з мене податковий борг», що не є тотожністю заяв, а тому суд і відмовив позивачу в задоволенні позовних вимог.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, рішенням від 10.01.2022 року у справі по справі №160/20699/21 було встановлено, що заява позивача від 03.08.2021 року не може вважатися заявою про списання податкового боргу.

03.05.2022 року ОСОБА_1 звернувся до ГУ ДПС у Дніпропетровській області з заявою від 03.05.2022 року б/н (вх. № 36441/6 від 03.05.2022 року) щодо списання існуючої заборгованості сплати єдиного внеску відповідно до Закону України від 13 травня 2020 року № 592-ІХ «Про внесення змін до Закону України від 08 липня 2010 року № 2464 - VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо усунення дискримінації за колом платників» (далі - Закон № 592).

Листом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.05.2022 року № 29275/6/04-36-24-04-13 повідомлено позивача про відмову в задоволенні його заяви, оскільки вона подана 03.05.2022 року, а саме після закінчення терміну подання заяви встановленого Законом № 592.

Законом № 592 внесено зміни до пункту 9.15 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2464, які набувають чинності з 03.06.2020 року, зокрема щодо списання за заявою платника та у порядку, визначеному цим Законом, несплачені станом день набрання чинності з урахуванням особливостей, суми недоїмки, нараховані платникам - єдиного внеску, зазначеним у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, за період з 1 січня 2017 року до дня набрання чинності Закону № 592, а також штрафи та пеня, нараховані на ці суми недоїмки, у разі якщо такими платниками не отримано дохід (прибуток) від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб, та за умови подання протягом 90 календарних днів з дня набрання чинності Законом № 592 (до 31.08.2020 року включно):

- платниками, зазначеними у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) державному реєстратору за місцем знаходження реєстраційної справи фізичної особи - підприємця заяви про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності та до податкового органу - звітності відповідно до вимог частини другої статті 6 цього Закону за період з 1 січня 20 року до дня набрання чинності Законом № 592. Зазначена звітність подається платником виключно у випадку, якщо вона не була подана раніше.

Отже, законодавством України визначено вичерпний перелік умов за яких можлива процедура списання заборгованості зі сплати єдиного внеску.

З матеріалів справи вбачається та позивачем не спростовується, що звітність з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за 2017 - 2018 роки, відповідно до вимог частини друг статті 6 Закону України від 08.07.2010 року №2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску загальнообов`язкове державне соціальне страхування» ОСОБА_1 до ГУ ДПС Дніпропетровській області не надавалась.

Враховуючи викладене, відповідачем правомірно відмовлено ОСОБА_1 у списанні заборгованості, оскільки відповідна заява подана 03.05.2022 року, а саме після закінчення терміну подання заяви встановленого Законом № 592-ІХ.

Щодо зобов`язання відповідача списати з ОСОБА_1 борг (недоїмку) по ЄСВ у розмірі 12 543,30 гривень, суд зазначає наступне.

Згідно з пп. 19.1.10 п. 19.1 ст. 19 ПК України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів.

Питання щодо організації діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування врегульовано Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року № 422 (далі - Порядок № 422).

У пункті 2 розділу І вказаного Порядку № 422 визначено, що інтегрована картка платника (далі - ІКП) - це форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Відповідно до пункту 1 розділу Ш Порядку № 422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Пунктом 5 розділу І Порядку № 422 передбачено, що контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

У підпунктах 1, 2 пункту 4, підпунктами 1, 2 пункту 5 розділу V Порядку № 422 закріплено, що працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження органу ДФС, до компетенції яких належать розгляд скарг при проведенні процедури адміністративного оскарження або супроводження справ І у судах при проведенні процедури судового оскарження прийнятих податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем забезпечують внесення даних до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати КПР.

Відображенню в інформаційній системі органів ДФС підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, ще забезпечує відображення результатів контрольно- перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

На підставі інформації з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового осійірження, про початок/продовження процедури судового оскарження (ухвала суду про відкриття провадження) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на оскаржується в судовому порядку).

У разі внесення вказаної інформації: до настання граничного строку сплати/зменшення - відповідні облікова показники (операції) в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участі у розрахунках; після настання граничного строку сплати/зменшення - в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження ухвали суду про порушення провадження у справі.

Інформація з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про продовження процедури судового оскарження в касаційній інстанції відображається в ІКП лише у випадку відкриття провадження та прийняття судом рішення про забезпечення адміністративного позову.

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється залежно від наслідків розгляду скарги (заяви) відповідно до інформації з інформації» системи, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, на статуси Скасовується в адміністративному порядку, або Вручено, адміністративний розгляд, або Анульовано при частковому скасуванні.

У разі якщо за результатами адміністративного оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на Скасовується в адміністративному порядку ), в ІК відображення облікових показників не проводиться.

З метою контролю за відповідністю показників, відображених в ІКП, даним підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, кожний робочий день формуються електронні реєстри розбіжностей сум узгоджених/неузгоджених грошових зобов`язань/фінансових санкцій (недоїмки, штрафних санкцій та пені з єдиного внеску) та/або зменшення суми бюджетного відшкодування, та/або зменшення від`ємного значення суми ПДВ, вказаних у податкових повідомленнях-рішеннях/рішеннях/вимогах та/або рішеннях щодо єдиного внеску та наявних в ІКП (дат; реєстр розбіжностей КПР ІКП).

До реєстру розбіжностей КПР ІКП включається інформація щодо податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, помилково відсутніх/наявних в ІКП або які мають невідповідність сум в ІКП даним підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Реєстр розбіжностей КПР ІКП опрацьовується ДФС та її органами.

Терміни опрацювання реєстру розбіжностей КПР ІКП : на рівні органу ДФС, що склав податкове повідомлення-рішення/рішення/вимогу та/або рішення щодо єдиного внеску - кожний робочий день; на територіальному рівні (Автономна Республіка Крим, області, міста Київ та Севастополь) - щодекади, протягом трьох робочих днів з дня, наступного за останнім днем декади; на всіх рівнях ДФС - щомісяця, протягом 3-ох робочих днів з дня, наступного за останнім днем звітного місяця.

Опрацювання реєстру розбіжностей КПР ІКП забезпечують підрозділи, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, разом з підрозділами, до компетенції яких належить ведення обліку платежів та супроводження і збереження баз даних.

У процесі опрацювання реєстру розбіжностей КПР ІКП виконуються роботи щодо з`ясування причин відсутності/помилкової наявності окремих показників податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в ІКП, шляхів виправлення можливих помилок вводу та/або роботи інформаційної системи органів ДФС виправлення (усунення) помилок і їх недопущення надалі.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що ІКП платника податків формується відповідним контролюючим органом, який зобов`язаний забезпечити достовірність та об`єктивність даних що в ній містяться.

При цьому, скасування податкової вимоги судовим рішенням, яке набрало законної сили, та яким встановлено відсутність у платника відповідного боргу, зумовлює необхідність коригування відповідних показників його ІКП.

Враховуючи викладене, оскільки протиправність вимоги від 21.05.2019 року №Ф-35470-50/67 на суму 12 543,30 грн. не встановлена судовим рішенням, яке набрало законної сили, суд дійшов висновку, що вимога стосовно зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області списати борг (недоїмку) по ЄСВ у сумі 12 543,30 грн. є передчасною.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, отже позовні вимоги не підлягають задоволенню.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 257, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Серьогіна