Справа № 420/5011/22
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2022-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 вересня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/5011/22

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Коваля М.П.,

судді - Кравченка К.В.,

судді - Зуєвої Л.Є.,

розглянувши питання про повернення апеляційної скарги Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 липня 2022 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛБВ КАРГО» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,-

В С Т А Н О В И В:

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 липня 2022 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛБВ КАРГО» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду доказів сплати судового збору у розмірі 5838,10 грн., доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги, а також заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням поважних причин такого поновлення.

06 вересня 2022 року до канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла заява про поновлення строку апеляційного оскарження, а також клопотання апелянта про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги до завершення воєнного стану.

В обґрунтування клопотання про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги апелянт посилається на те, що КАС України не передбачено надання доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги, а також про відсутність можливості сплати судового збору в умовах воєнного стану у зв`язку із відсутністю фінансування.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів вважає, що воно задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У ч. 1, 3, 6 ст. 121 КАС України закріплено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку чи за ініціативою суду. Про продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, який встановив строк.

Разом з тим, застосування наведених законодавчих приписів повинно здійснюватися судом з урахуванням розумних строків розгляду справи, регламентований КАС України. У свою чергу, статтею 44 КАС України регламентовано обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, виконання обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми, змісту і строку подання апеляційної скарги покладається на особу, яка має намір її подати, а тому остання повинна вчиняти усі необхідні для цього дії.

При цьому, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 по справі «Смірнова проти України» зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

При цьому, повідомлені суду обставини, зокрема про відсутність коштів взагалі не можуть виступати поважними причинами для продовження встановленого судом строку, оскільки згідно висновків ЄСПЛ у справах «Рисовський проти України» та «Лелас проти Хорватії», у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору державним органом чи відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (заява №11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Щодо посилань апелянта на введення воєнного стану колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється, введення воєнного стану не впливає на процес здійснення судочинства. При цьому, станом на момент винесення зазначеної ухвали, суб`єкти владних повноважень, які є учасниками адміністративної справи, відновили свою роботу та здійснюють свої функції, в тому числі при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на виконання делегованих повноважень.

Крім того, посилання апелянта, що КАС України не передбачено надання доказів надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій апеляційної скарги, ґрунтується на хибному тлумаченні апелянтом норм процесуального права та колегією суддів оцінюється критично, з огляду на положення ч. 9 ст. 44 КАС України та п.29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21.

На підставі наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що продовження апелянту строку на усунення недоліків його скарги до завершення воєнного стану призведе до затягування судового розгляду та до правової невизначеності учасників цієї справи, а тому в задоволенні клопотання апелянта слід відмовити.

Частиною 2 статті 298 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі наведеного, зважаючи на те, що скаржником не виконано вимоги ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду про залишення апеляційної скарги без руху, при наявності у останнього достатнього часу для виконання вимог ухвали та усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для повернення апеляційної скарги скаржнику.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити особі, яка подавала апеляційну скаргу, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права на повторне подання апеляційної скарги в порядку, встановленому процесуальним законом.

Колегія суддів зазначає, що повернення судом апеляційної скарги та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду апеляційної інстанції з такою скаргою, не є обмеженням доступу до суду (зокрема, що гарантовано частиною другою статті 129 Конституції України), та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд у формі апеляційного оскарження судового рішення учасником справи.

Керуючись ст.ст. 133, 169, 243, 248, 250, 298, 325, 328, 329 КАС України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Одеської митниці про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 липня 2022 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛБВ КАРГО» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: М.П. Коваль

Суддя: К.В. Кравченко

Суддя: Л.Є. Зуєва