Справа № 640/27008/20
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2022 року м. Київ № 640/27008/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І, розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» до Національної комісії, що здійcнює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» з позовом до Національно комісії, здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач, НКРЕКП), в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 30.09.2020 року № 1812 «Про накладення штрафу на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних вимог провадження господарської діяльності з постачання природного газу.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що висновок Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є протиправним, а накладення штрафу є безпідставним, оскільки позивач виконав умови пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС.

В позовній заяві позивач зазначає про те, що ні спірна постанова, ні акт, на підставі якого вона винесена, не містять визначення, які саме дії повинен був вчинити позивач для вчасного балансування.

Крім того, позивач вважає, що при винесенні спірної постанови відповідачем допущено порушенням вимог статей 3 та 4 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» , а також невірно застосовано положення пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, та порушено регламент.

Вказані вище обставини стали підставою для звернення позивача до адміністративного суду з відповідною позовною заявою, в якій позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 30.09.2020 №1812 «Про накладення штрафу на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних вимог провадження господарської діяльності з постачання природного газу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 листопада 2020 року відкрито провадження в справі №640/27008/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Відповідач скористався своїм правом та подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову з підстав викладених в ньому, оскільки вважає, що діяв у порядку та спосіб, визначений законодавством України, та зазначив про правомірність оскаржуваної постанови, посилаючись на наявність підстав та повноважень для її прийняття.

У відзиві відповідач посилається на те, що накладення регулятором штрафних санкцій на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» є одним із елементів державного регулювання на ринку природного газу, передбаченого Законами України «Про національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок природного газу», а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки стало звернення ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» від 20.07.2020 року про здійснення заходу державного контролю щодо недотримання ТОВ «Енерджі Трейд Груп» Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201.

Окрім цього, відповідач у відзиві зазначає, що позивач помилково ототожнює відповідальність за порушення на ринку природного газу із порушенням умов договору транспортування природного газу, укладеного між Ліцензіатом та ТОВ «Оператор ГТС України».

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 02 грудня 2020 року залишено без задоволення заяву представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг із запереченнями проти розгляду справи №640/27008/20 за правилами спрощеного позовного провадження.

Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій Товариство наводить ті самі аргументи і доводи, що і в позовній заяві. Окрім цього, представник позивача зазначає, що позивачем виконано вимоги Кодексу ГТС та повністю сплачено плату за небаланс, який виник в результаті того, що споживачами ТОВ «Енерджі Трейд Груп» спожито менше природного газу, ніж передбачено договорами (заявками).

Представником відповідача 07 грудня 2020 року подано до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначено, що НКРЕКП діяла в межах повноважень та компетенції з дотриманням норм чинного законодавства України, а тому просить адміністративний позов залишити без задоволення.

До суду від позивача надійшла заява про долучення додаткових пояснень щодо предмета спору від 14 грудня 2020 року, в якій зазначено, що ТОВ «Енерджі Трейд Груп» з метою врегулювання добових небалансів здійснив купівлю у Оператора газотранспортної системи та сплатив Оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс, що і встановлено при перевірці.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, з урахуванням доводів позовної заяви та відзиву на позовну заяву, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 03.09.2020 року відповідачем за результатами проведення позапланової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання - ТОВ «Енерджі Трейд Груп», вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання природного газу складено Акт №337, в якому встановлені порушення позивачем пункту 2.1 Ліцензійних умов з постачання щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2493 (далі - Кодекс ГТС), та положень пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Відповідачем у результаті розгляду 30 вересня 2020 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акту від 03.09.2020 року №337, прийнято постанову №1812 «Про накладення штрафу» на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» за порушення вимог законодавств та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу (а.с.8).

Вважаючи постанову протиправною позивач звернувся до суду.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, з урахуванням доводів позовної заяви та відзиву на позовну заяву, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 7 частини першої статті 1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» визначено, що орган ліцензування - державний орган, уповноважений законом або Кабінетом Міністрів України на здійснення ліцензування господарської діяльності.

У спірних правовідносинах таким органом є НКРЕКП, правовий статус та повноваження якої визначаються Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Так, згідно з пунктом 2 частини другої статті 3 вказаного Закону Регулятор (НКРЕКП) здійснює державне регулювання шляхом ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

В цьому контексті варто також зазначити, що згідно з пунктом 4 частини першої статті 2 зазначеного Закону дія цього Закону не поширюється на ліцензування таких видів господарської діяльності: діяльність у сфері електроенергетики, на ринку природного газу, централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, виробництво теплової енергії, транспортування теплової енергії магістральними і місцевими (розподільними) тепловими мережами, постачання теплової енергії та іншу діяльність, ліцензування якої здійснює Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до закону, та здійснення контролю у цих сферах.

Стаття 4 Закону №1540-VIII передбачає, що основними принципами діяльності Регулятора є, зокрема: законність; самостійність і незалежність у межах, визначених законом, компетентність; справедливість; прогнозованість та своєчасність прийняття рішень; неупередженість та об`єктивність під час прийняття рішень; відкритість і прозорість, гласність процесу державного регулювання; недопущення дискримінації; відповідальність за прийняті рішення.

Разом з тим, відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17 Закону №1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

В свою чергу, за змістом статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

У свою чергу під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

Таким чином саме Закон №1540-VIII містить положення щодо визначення процедури проведення контрольних заходів у сфері енергетики та комунальних послуг, а відтак є таким, що поширюється на спірні правовідносини.

Відповідно до положень статті 22 Закону №1540-VIII, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, серед іншого, у вигляді накладення штрафу (частина 2 статті 22 Закону №1540-VIII).

Відповідно до пункту 27 частини першої статті 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензуванню підлягають такі види господарської діяльності: діяльність на ринку природного газу, яка ліцензується з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про ринок природного газу».

Таким чином, вказані Закони кореспондуються між собою - як загальний (Закон України «Про ліцензування видів господарської діяльності») та спеціальний (Закон України «Про ринок природного газу»).

У свою чергу частиною першою статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» від 09.04.2015 №329-VIII встановлено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Серед передбаченого частиною другою статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» переліку правопорушень на ринку природного газу є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності (пункт 1).

З матеріалів справи вбачається, що до НКРЕКП надійшло звернення ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» від 20.07.2020 № ТОВВИХ-20-8475 про здійснення заходу державного контролю щодо недотримання, зокрема, ТОВ «Енерджі Трейд Груп» вимог законодавства та пункту 2.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201.

Враховуючи зазначене вище, на підставі постанови від 05.08.2020 №1520 «Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу суб`єктами господарювання» із додатком, в якому наведено перелік суб`єктів господарювання щодо яких проводяться позапланові виїзні перевірки дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу. До зазначеного переліку увійшло ТОВ «Енерджі Трейд Груп» ().

За результатами проведення позапланової перевірки складено акт позапланової виїзної перевірки дотримання ТОВ «Енерджі Трейд Груп» вимог законодавства та Ліцензійних умов з постачання природного газу від 03.09.2020 № 337.

Суд встановив, що зі змісту акту перевірки та спірної постанови вбачається, що позивачем порушено вимоги пункту 2.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 (далі - Ліцензійні умови).

Пунктом 2.1. глави 2 Ліцензійних умов закріплено, що здійснення господарської діяльності з постачання природного газу здійснюється з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема: пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року №2493; положень пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року № 2497.

Так, згідно з пунктом 1 глави 1 розділу XIV Комерційне балансування Кодексу газотранспортної системи (далі - Кодекс ГТС) замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Відповідно до пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, замовник зобов`язаний, зокрема, вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування.

Таким чином, НКРЕКП вбачає порушення позивачем Ліцензійних умов саме у порушенні положень вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Аналізуючи вказані обставини в контексті наведених норм та висновків, суд зважає на таке.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензійні умови - нормативно-правовий акт Кабінету Міністрів України, іншого уповноваженого законом органу державної влади, положення якого встановлюють вичерпний перелік вимог до провадження господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню, обов`язкових для виконання ліцензіатом, та вичерпний перелік документів, що додаються до заяви про отримання ліцензії.

Частиною дев`ятою статті 9 цього ж Закону встановлено, що вимоги ліцензійних умов до суб`єкта господарювання мають бути обумовлені особливостями провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню, та включають специфічні організаційні, кадрові, технологічні та інші вимоги.

Відповідно до частини десятої цієї ж статті до ліцензійних умов не можуть бути включені вимоги: 1) щодо додержання законодавства України у відповідній сфері та/або окремих законів у цілому; 2) законодавства, обов`язкові до виконання всіма суб`єктами господарювання.

Таким чином, ліцензійні умови - це конкретні специфічні вимоги в тій чи іншій сфері господарювання.

Окрім того, пункт 2.1 Ліцензійних умов передбачає додержання законодавства - вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, у цілому.

Ліцензійні умови включають в себе весь спектр нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, за порушення яких НКРЕКП може застосувати відповідні санкції за порушення саме Ліцензійних умов.

Відповідно до положень пункту 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС портфоліо балансування - це сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу; підтверджена номінація -підтверджений оператором газотранспортної системи обсяг природного газу замовника послуг транспортування, який буде прийнятий від замовника в точках входу до газотранспортної системи та переданий замовнику в точках виходу з газотранспортної системи у відповідний період; реномінація - заявка на зміну підтвердженої номінації.

Як зазначалось вище, пунктом 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Відповідно до положень глави 3 розділу IV Кодексу ГТС з метою забезпечення комунікації між замовниками послуг транспортування, у тому числі для їх самоорганізації з метою врегулювання власних небалансів протягом газової доби (D) оператор газотранспортної системи повинен створити та підтримувати на інформаційній платформі дошку повідомлень. Дошка повідомлень є інструментом для публікації (оприлюднення) замовниками послуг транспортування повідомлень про наміри відчуження (продажу) чи набуття (купівлі) певних обсягів природного газу. Для забезпечення фактичного приймання-передачі природного газу між замовниками послуг транспортування (балансовими портфоліо), які розмістили інформацію на дошці повідомлень, замовники послуг транспортування мають подати оператору газотранспортної системи відповідні торгові сповіщення.

Відтак, обґрунтованими є доводи відповідача щодо того, що замовники послуг транспортування, у тому числі позивач, відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування та мають вчиняти всі необхідні заходи направлені на збалансованість своїх портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу. При цьому положеннями Кодексу ГТС, окрема, забезпечено можливість вчасного врегулювання замовниками послуг транспортування своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів.

Дотримання таких положень чинного законодавства є обов`язком позивача, за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії.

Відповідно до положень глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи.

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

Окрім того, відповідно до положень глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави.

Згідно з пунктом 15 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування природного газу розраховується без урахування величини коригування, якщо обсяг добового небалансу не перевищує допустиме відхилення. Плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування природного газу розраховується без урахування величини коригування, якщо обсяг добового небалансу не перевищує допустиме відхилення.

Положеннями пункту 4.1 розділу IV Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497, визначено, що замовник зобов`язаний, зокрема: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому Послуг; надати Оператору фінансове забезпечення в порядку, встановленому у Кодексі та цьому Договорі; вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування; здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати Оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему, у порядку, визначеному цим Договором та Кодексом; реєструвати в Реєстрі споживачів постачальника на інформаційній платформі Оператора споживачів, стосовно яких він є діючим постачальником; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природний газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим Договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунку оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця.

Відповідно до абзацу 2 пункту 9.2 розділу IX Типового договору у разі виникнення у Замовника позитивного добового небалансу Оператор здійснює купівлю у замовника, а Замовник продаж природного газу Оператору в обсягах позитивного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу ГТС.

Суд дослідивши матеріали справи, встановив, що допущення порушення у вигляді незбалансування портфоліо не заперечується позивачем, навпаки, позивач зазначає, що у зв`язку із тим, що споживачі спожили природний газ більше, ніж ними заявлено та які вони планували спожити, загалом за портфоліо утворились небаланси - негативний небаланс в обсязі 2 177 426 мі та позитивний небаланс в обсязі 34 373 мі.

Крім того, суд бере до уваги, що частинами першою та другою статті 32 Закону України «Про ринок природного газу» встановлено, що транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами.

За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та на умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг.

Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором. Водночас, пунктом 3 Постанови НКРЕКП № 2497, що затверджує Типовий договір, встановлено вимогу до суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з транспортування природного, нафтового газу і газу (метану) вугільних родовищ, привести свої договірні відносини у відповідність до вимог Типового договору транспортування природного газу у тримісячний строк з дати набрання чинності цією постановою.

У той же час, як вже зазначалось судом, пунктом 4 розділу IV Типового договору передбачено, що замовник зобов`язаний вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування.

При цьому, враховуючи вимоги Постанови НКРЕКП №2497, усі договірні відносини суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з транспортування, зокрема, природного газу, повинні відповідати затвердженому Типовому договору.

В свою чергу, беручи до уваги, що пункт 4 розділу IV Типового договору цілком узгоджується з вимогами пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, яким передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування, а також приймаючи до уваги, що Кодекс ГТС є нормативно-правовим актом у сфері нафтогазового комплексу, відтак їх порушення утворює правопорушення у сфері Ліцензійних умов, а тому є правомірною підставою для застосування санкцій у вигляді штрафу.

Викладене спростовує доводи позивача про те, що жодним діючим нормативним документом не визначено, що незбалансованість портфоліо балансування є правопорушенням на ринку природного газу.

Застосований відповідачем штраф - це передбачена законодавством санкція за допущене позивачем порушення вимог пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Вказаний вид відповідальності не пов`язаний із дотриманням позивачем договірної сплати вартості щодобових небалансів, натомість стосується неналежного виконання позивачем обов`язків, покладених на нього Ліцензійними умовами, Кодексом ГТС та Типовим договором, а тому не є додатковим штрафом за одне й те саме порушення.

Підсумовуючи викладене в сукупності, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова НКРЕКП від 30.0.2020 №1812 «Про накладення штрафу» на ТОВ «Енерджі Трейд Груп» прийнята з дотриманням вимог Законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» , «Про ринок природного газу», Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, а відтак підстав для її скасування немає.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам позивач не надав суду достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його позовна заява, і не довів правомірності спірної постанови.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене вище та виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Враховуючи те, що у задоволенні позову відмовлено, на підставі статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати розподілу не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 134, 139, 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп», адреса: 01010, м. Київ, вул. Івана Мазепи, 6, , тел. +38 .

Відповідач: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, адреса: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19; , тел. +38.

Суддя В.І. Келеберда