Справа № 160/13588/22
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 вересня 2022 року Справа 160/13588/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Єфанова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за весь час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати розпорядження № 39 к/тр від 05.02.2020 року, видане міським головою Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області;

поновити ОСОБА_1 на посаді заступника міського голови Підгородненської міської ради Дніпропетровської області з 05 лютого 2020 року;

стягнути 757560,09 грн. з Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області на користь ОСОБА_1 та середню заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 23.08.2022 р. по день фактичного поновлення на посаді.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Так, позивач просить стягнути 757560,09 грн, проте не зазначає розрахунок вказаної суми та підстави її стягнення.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч.1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

17 лютого 2020 року поштовим відправленням № 52 2 ОСОБА_1 отримав від Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області лист № 277 від 05.02.2020 р., з якого дізнався про те, що розпорядженням № 39 к/тр від 05.02.2020 року, виданим міським головою Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, звільнено 05 лютого 2020 р. з посади заступника міського голови у зв`язку з закінченням строку повноважень виконавчого комітету ради.

18 березня 2020 р. позивач звернувся до суду з позовом про визнання цього розпорядження протиправним та скасування, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за весь час вимушеного прогулу.

Позивач зазначив, що розпорядження не було затверджено міською радою, а тому він вважав, що даний позов підлягає розгляду в місцевому суді, тому свій позов скерував до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

Позов був прийнятий до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі №175/970/20. Розгляд справи тривав до 20.01.2022 р. В цей день, після судових дебатів, суд у нарадчій кімнаті виніс ухвалу, якою провадження у справі закрив, дійшовши висновку, що даний спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Дану ухвалу позивач оскаржив в апеляційному порядку.

Дніпровським апеляційним судом про дату та час розгляду справи ні повісткою, ні sms-кою позивач не був повідомлений. Слідкувати за рухом справи через інтернет також не мав можливості, оскільки багато часу проводив у с.Городище Лубенського району Полтавської області, де інтернет зв`язок відсутній. У цьому селі по вул.Хитрий Хутір, 23 мешкає хвора мати дружини і позивач з родиною допомогали їй по господарству, та перебували там у зв`язку з військовим станом, вважаючи ту місцевість безпечнішою за місто Дніпро.

В кінці липня 2022 року позивач прибув за місцем реєстрації і від апеляційної інстанції дізнався про те, що апеляційна скарга розглянута 29.06.2022 р., тому він одразу звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області за копією рішення.

09.08.2022 р. позивач отримав копію постанови Дніпровського апеляційного суду від 29.06.2022 року по цивільній справі №175/970/20 за позовом до Підгородненської міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу і позивачу стало достеменно відомо про те, що ухвала Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 20.01.2022 р. набрала законної сили. Отже, суди загальної юрисдикції дійшли висновку про непідсудність даного спору їм..

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

При цьому, у визначенні моменту виникнення права на позов має значення, коли особа дізналася про факт порушення свого права, інтересу або коли вона повинна була дізнатись про це, і обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений саме на позивача.

Так, згідно з правовою позицією, наведеною у постанові Верховного Суду України від 24.05.2017 у справі № 6-1763цс16 та у постанові Верховного Суду України від 02.12.2015 у справі № 6-895цс15, перебіг строку звернення до суду не переривається, якщо суд відмовив у прийнятті позовної заяви або повернув її. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Верховний Суд в своїй постанові від 30 серпня 2021 року у справі № 500/485/20 зазначив:

«У постановах Верховного Суду від 14 липня 2020 року у справі № 400/3065/19, від 15 травня 2020 року у справі № 922/1467/20 та від 17 червня 2020 року у справі № 916/1689/17 (на яку в касаційній скарзі посилається позивач) міститься висновок про те, що перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду, в тому числі й направлення позовної заяви поштою, здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або повернув її, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підвідомчості, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Наведене у підсумку дає підстави вважати, що подання позову з недодержанням правил підвідомчості / підсудності не перериває перебігу позовної давності, але, разом з тим, з урахуванням конкретних обставин справи, може бути поважною причиною для поновлення строку звернення до суду за захистом порушеного права….

Також Суд уважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

У пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» ЄСПЛ нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. рішення від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України», заява № 23436/03, пункти 22- 23).

Отже, за практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.»

Так, суд зазначає, що до 15.12.2017 року КАС України дійсно передбачав (п.1 ч.1 ст.18), що місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні:

адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган чи посадова особа місцевого самоврядування, посадова чи службова особа органу місцевого самоврядування, крім тих, які підсудні окружним адміністративним судам.

З 15.12.2017 року вказані справи віднесені до юрисдикції окружних адміністративних судів.

Також, Великою Палатою Верховного Суду (постанова від 16 січня 2019 року у справі №192/1855/17) досліджувалось питання щодо того, в яких випадках служба в органах місцевого самоврядування підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а в яких в порядку цивільного судочинства.

Крім того, позивач зазначає, що додає до позову докази отримання копії постанови Дніпровського апеляційного суду від 29.06.2022 року по цивільній справі № 175/970/20, проте з вказаного документу неможливо встановити чи дійсно він сформований в рамках справи № 175/970/20, оскільки будь-яких реквізитів, які про це вказують, документ не містить.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача.

Крім того, слід зазначити, що зазначена позивачем електронна пошта відповідача належить Підгородненській міській територіальній громаді Дніпровського району Дніпропетровської області.

Згідно частин 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі наведеного, керуючись статтями 161, 169, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за весь час вимушеного прогулу залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали та усунути недоліки позовної заяви, а саме:

надати розрахунок суми стягнення 757560,09 грн, та зазначити підстави її стягнення;

надати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності підстав його пропуску та надання відповідних доказів, а саме вказати поважні підстави, які не дали можливість позивачу звернутися з позовом та надати докази отримання копії постанови Дніпровського апеляційного суду від 29.06.2022 року по цивільній справі № 175/970/20;

зазначити ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача, електронну пошту відповідача.

Недоліки, що стосуються оформлення позовної заяви мають бути усунуті шляхом подання позовної заяви для суду та копії для відповідача.

У випадку направлення документів на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху поштою, направити відповідне повідомлення на електронну пошту суду з відповідними підтверджуючими документами.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя О.В. Єфанова