Справа № 120/2929/22-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2022-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

07 вересня 2022 р. Справа № 120/2929/22-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Управління соціального захисту населення, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Пенсійного фонду України (далі - відповідач 1), Управління соціального захисту населення (далі - відповідач 2), про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 24.03.2022 року позовну заяву з доданими до неї матеріалами повернуто особі, яка її подала.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2022 року ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 24.03.2022 року скасовано та направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В зазначеній постанові суду апеляційної інстанції зазначено: "досліджуючи позовну заяву позивача колегією суддів встановлено, що до неї не було додано фотокопії довіреності від 31.01.2020 року (відсутня в переліку додатків), про що також наголошує апелянт в апеляційній скарзі. Таким чином, колегія суддів вважає передчасним висновок суду першої інстанції відносно того, що підпис на позовній заяві ОСОБА_1 не є його особистим підписом, оскільки суд був позбавлений встановити даний факт саме з матеріалів даної справи".

Адміністративна справа надійшла до Вінницького окружного адміністративного суду 16.08.2022 року.

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід О.С. на підставі наказу № 098-В/К від 02.08.2022 року в період з 18.08.2022 року по 02.09.2022 року перебувала у відпустці.

У відповідності до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

В силу вимог ч. 1 та 2 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Отже, закон наділяє правом звернення до суду особи або самостійно, або через представника. При цьому, якщо позов подається представником, то інформація про представника повинна бути зазначена у позовній заяві згідно ч. 6 ст. 160 КАС України, а також до позовної заяви мають бути надані належні докази на підтвердження повноважень такого представника.

Як зазначено у ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, власноручний особистий підпис позивача по справі на поданій ним до суду заяві або підпис його представника, із зазначенням саме особи, яка здійснює підписання вказаного документу, є обов`язковим реквізитом такої заяви (позовної заяви), який надає їй юридичної сили та вказує на власне волевиявлення відповідної особи, яка звертається до суду, на вчинення певної процесуальної дії.

Суд зазначає, що за результатами службового розслідування Вінницьким окружним адміністративним судом складено акт від 26.08.2022 року, з якого вбачається встановлення факту долучення представником позивача Аврамичем А.С., при поданні наручно даної позовної заяви, ксерокопії довіреності від 31.01.2020 року на підтвердження повноважень на представництво позивача.

Вказана ксерокопія довіреності не засвідчена у встановленому порядку, оскільки відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про нотаріат", засвідчення вірності копій (фотокопій) документів і виписок з них покладається на нотаріусів.

Враховуючи викладене, у разі якщо повноваження представника сторони фізичної особи визначені у довіреності, яка посвідчена нотаріально, належною копією такої довіреності є виключно нотаріально засвідчена копія довіреності.

Аналогічна правова позиція із цього питання викладена в постанові Верховного Суду від 30.07.2019 року у справі № 810/5119/18 (провадження № К/9901/6328/19), у якій судом касаційної інстанції сформовано правовий висновок про те, що долучена до позовної заяви копія нотаріально посвідченої довіреності, яка завірена самим позивачем, не може вважатися такою, яка засвідчена у визначеному законом порядку.

В даному ж випадку, наявна копія нотаріально посвідченої довіреності незавірена, а тому не може вважатись належним доказом який би підтверджував повноваження представника на підписання та подання позовної заяви від імені позивача.

Таким чином, позивачеві слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом визначення особи (позивач або представник), яка дійсно здійснює підписання даної позовної заяви. У разі визначення такою особою саме представника позивача та здійснення ним підписання позовної заяви, стороні слід звернути увагу на вимоги ч. 6 ст. 160 КАС України стосовно надання до позовної заяви належних доказів на підтвердження повноважень такого представника.

Крім цього, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, в порушення вказаних вимог, у позовній заяві не зазначено повного найменування відповідача 2 (вступна та прохальна частини позову), а лише вказано - "Управління соціального захисту населення", що, в свою чергу, не є повною назвою відповідного територіального органу соціального захисту.

Відтак, позивачу необхідно вказати повну назву відповідача 2 у відповідності до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України

Також, позивачем не вказано ідентифікаційного коду юридичних осіб - відповідачів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти.

Суд зауважує, що в позовній заяві зазначаються також зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України).

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Так, обов`язок по чіткому визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви, процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься ст. 160 КАС України.

П. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень позивач зазначає обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивач просить суд "визнати бездіяльність Пенсійного фонду України протиправною; визнати бездіяльність Управління соціального захисту населення протиправною".

Таким чином, з прохальної частини позовної заяви не вбачається, тобто позивач не вказує, яку саме бездіяльність відповідачів він просить визнати протиправною.

Відтак, позивачеві слід уточнити прохальну частину заявленого позову, привівши зміст позовних вимог у відповідність до обставин, якими такі вимоги обґрунтовуються, визначитись із належним способом захисту порушеного права та конкретизувати свої позовні вимоги.

Приписами п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Натомість в позовній заяві в якості додатків не зазначено, доданих до неї документів, серед яких ксерокопія довіреності на представництво позивача від 31.01.2020 року.

Крім того, у відповідності до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві також зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В даній позовній заяві таке підтвердження не зазначено.

Суд додатково звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Як вже зазначалось, позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами повернуто особі, яка її подала, ухвалою суду від 24.03.2022 року. Так, в матеріалах справи наявна лише копія позовної заяви з довіреністю на представництво позивача, проте без доданих до неї матеріалів, екземпляри для відповідачів також відсутні.

Таким чином, позивачеві необхідно надати до суду оригінал позовної заяви з додатками для суду, а також копій позовної заяви з доданими до неї усіма документами відповідно до кількості учасників справи.

Також до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В позовній заяві як додаток зазначено заяву про звільнення від сплати судового збору, однак оскільки така, на момент винесення даної ухвали, відсутня в матеріалах справи у зв`язку з її поверненням особі, яка подала позовну заяву, суд позбавлений можливості вирішувати питання звільнення позивача від сплати судового збору.

За таких обставин, суд вказує, що позивачем судовий збір за звернення до суду з даною позовною заявою не сплачено.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено ЗУ "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2022 становить 2481,00 грн.

Як видно із позовної заяви, позивач просить: 1) визнати протиправною бездіяльність відповідача 1 та 2) зобов`язати його провести перерахунок пенсії з 20.01.2016 року та виплачувати її довічно та у разі виявлення недоплати зобов`язати відповідача 1 повернути виявлену недоплату; 3) зобов`язати відповідача 1 виплачувати додаткову пенсію за шкоду, заподіяну здоров`ю, відповідно до ч. 3 ст. 51 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" у розмірі 15% від мінімальної пенсії за віком з 20.01.2016 року по день припинення такого права позивача; 4) зобов`язати відповідача 2 здійснити нарахування щомісячної державної адресної допомоги довічно, що не вистачає до прожиткового мінімуму за кожен рук починаючи з 20.01.2016 року; 5) визнати протиправною бездіяльність відповідача 2.

Отже, позовні вимоги 2,3 є похідними та взаємопов`язаними з 1 позовною вимогою, відтак за звернення з ними до суду необхідно сплатити судовий збір як за одну вимогу немайнового характеру, а 4 вимога, в свою чергу, є похідною від 5 та за вказані позовні вимоги також належить сплатити судовий збір як за одну. Таким чином, позивачем одночасно заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру до кожного з відповідачів.

Отже, сума судового збору за звернення до суду з даним позовом становить 1984 грн. 80 коп. (2481,00 х 0,4 х2).

Реквізити для сплати судового збору є реквізитами для сплати судового збору наступні:

Одержувач: ГУК у Він, обл./м.Вінниця/22030101

Код ЄДРПОУ: 37979858

Банк: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок: UA4002856.

Суд також зазначає, що як додаток до позовної заяви зазначено заяву про поновлення строку звернення до суду з додатками. Водночас, судом вказане питання буде вирішено після надання позивачем всіх повернутих йому на підставі ухвали від 24.03.2022 року матеріалів.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 160, 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків у спосіб, зазначений в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст. 160,161, 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Управління соціального захисту населення про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви у спосіб, зазначений в мотивувальній частині ухвали.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маслоід Олена Степанівна