Справа № 640/2468/20
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2022-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2022 року м. Київ № 640/2468/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом доГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Київського університету імені Бориса Грінченка
прозастосування заходів реагування
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - Позивач, ГУ ДСНС у м. Києві) з позовною заявою до Київського університету імені Бориса Грінченка, в якій просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення гуртожитку Київського університету імені Бориса Грінченка, який знаходиться за адресою: м. Київ, Дніпровський район, вул. Старопільська, 2, - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на головні розподільчі електрощити.

В обґрунтування заявлених позовних вимог представник Позивача зазначив, що оскільки під час перевірки Відповідача встановлено, що його приміщення гуртожитку експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, то наявні підстави для застосування до Відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації відповідного приміщення гуртожитку до повного усунення виявлених порушень.

Представник Відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому наголосив, що, по-перше, обраний Позивачем захід реагування передбачає обмеження конституційного права громадян на житло, передбаченого статтею 47 Конституції України; по-друге, Позивач не навів жодних переконливих доводів та не надав доказів на підтвердження існування дійсної реальної загрози життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку зі встановленими обставинами, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для задоволення заявленої позовної заяви.

Представник Позивача подав до суду відповідь на відзив, в якій наголосив, що діє з метою недопущення загрози життю та/або здоров`ю людей, тобто дотримався справедливого балансу між загальними інтересами суспільства, захистом навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Також зауважив, що Відповідач не усунув усі виявлені порушення.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, дорученням прем`єр-міністра України до листа Президента України від 05.12.2019 № 01-01/1018 доручено провести позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки закладів, установ та організацій з масовим перебуванням людей - дитячих садочків, шкіл, професійно-технічних і вищих навчальних закладів, гуртожитків, установ охорони здоров`я та соціального захисту, державних об`єктів критичної і транспортної інфраструктури.

Відповідно до протоколу засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 № 23 щодо рішення з окремих питань, з метою запобігання надзвичайним ситуаціям, які можуть призвести до людських втрат та мати негативний вплив на здоров`я людей, ДСНС разом з місцевими органами виконавчої влади та за участю заінтересованих органів забезпечити проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) суб`єктів господарювання щодо стану пожежної та техногенної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей, віднесених до СС-2 та СС-3 класів наслідків (відповідальності) будівель або споруд, а також у навальних і профілактично-лікувальних закладах.

На виконання зазначених рішень, ГУ ДСНС у м. Києві було видано наказ від 13.12.2019 № 1075 «Про проведення позапланових перевірок», яким наказано провести позапланові перевірки додержання (виконання) суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, зокрема, щодо Відповідача. Забезпечення проведення позапланових заходів було доручено Дніпровському РУ ГУ ДСНС України у м. Києві.

На підставі зазначеного наказу, ГУ ДСНС у м. Києві було оформлено посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 13.12.2019 № 7754.

Зазначені документи пред`явлені завідуючій гуртожитку до початку перевірки.

За результатами проведеного відносно Відповідача позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, Дніпровським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві складено акт від 27.12.2019 № 968 (далі - Акт), яким зафіксовані виявлені під час перевірки порушення, а саме:

1. пункту 1.6. розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ) - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів в приміщеннях будівлі не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

2. пункту 2.3. розділу 3, пункту 1.24. розділу 4 ППБУ - двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ-30 хвилин;

3. пункту 1.4. розділу 5 ППБУ - експлуатація та технічне обслуговування протипожежних систем приміщень не проводиться у відповідності до вимог (не надано договір на обслуговування систем АУПС);

4. пункту 9.1.8. розділу 6 ППБУ - приміщення, які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення або вікнами з приямками розміром 0,9х1,2 м;

5. пункту 2.33. розділу 3 ППБУ - не проведено розрахунки (з врахуванням перепланувань, зміни функціонального призначення, тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі;

6. пункту 21 розділу 2 ППБУ - не надано проектну документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень;

7. пункту 2.4. розділу 3, пункт 22 розділу 2 ППБУ - комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення;

8. пункту 2.37. розділу 3, пункту 22 розділу 2 ППБУ - допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні;

9. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор, зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;

10. пункту 1.8. глави 1 розділу 4 ППБУ - в приміщеннях допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

11. пункту 1.17. розділу 4 ППБУ - допускається встановлення електровимикачів та розеток на горючій основі без підкладення під них негорючого матеріалу, що виступає за габарити приладу на 0,01 м. з кожного боку приладу;

12. пункту 2.3. розділу 3, пункту 2.22. розділу 4 ППБУ - не надано підтверджуючі документи щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;

13. пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - не надано підтвердження щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття елементів шляхів евакуації;

14. пункту 2.12. розділу 3 ППБУ - допускається влаштування робочих місць працівників в технічних приміщеннях підвального поверху та захаращення їх сторонніми матеріалами;

15. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - під сходовими маршами загальних сходових клітин та коридорів влаштовані приміщення;

16. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення;

17. пункту 2.16. розділу 3 ППБУ - грати на вікнах де перебувають люди не в повному обсязі виконані розпашними або легкоз`ємними;

18. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу та не обладнані спеціальною системою димовидалення;

19. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - в приміщеннях коридору на поверхах гуртожитку допускається закладання світлових карманів;

20. пункту 5.7. розділу 6, пункту 2.14. розділу 3 ППБУ - в підвальних приміщеннях допускається влаштування складів горючих матеріалів та зберігання ГЗР, ГР (алкідні фарби, розчинними тощо);

21. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - допускається захаращення шляхів евакуації матеріальними цінностями у підвальних приміщеннях;

22. статті 57 Кодексу цивільного захисту - здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

23. пунктів 3, 6, 9, 10, пункту 4.3. Постанови Кабінету Міністрів України № 1200 - не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

24. пунктів 4.2.3., 4.2.4. Постанови Кабінету Міністрів України № 775 - не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт.

Виявлені та зафіксовані в Акті порушення підтверджуються фотофіксацією. Акт підписано без зауважень та отримано його примірник завідувачкою гуртожитку ОСОБА_1 .

Також на завідуючу гуртожитку складено протокол про адміністративне правопорушення відповідно до статті 175 КУпАП (протокол від 19.12.2019 КИ № 047931/546) та накладено адміністративне стягнення (постанова від 19.12.2019 КИ № 042931/546) у вигляді штрафу, який сплачено ОСОБА_1 .

Відповідно до доводів Відповідача разом з Актом Дніпровським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві також було видано припис № 585 від 27.12.2019 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому встановлено строк для усунення порушень до 28.01.2020.

З метою усунення виявлених порушень Відповідачем було видано наказ від 28.12.2019 № 909 «Про організаційні заходи щодо усунення порушень правил пожежної безпеки в Університеті», яким затверджено план заходів по усуненню порушень правил пожежної безпеки в приміщення гуртожитку відповідно до припису № 585 від 27.12.2019.

Згідно з планом заходів по усуненню порушень правил пожежної безпеки в приміщення гуртожитку відповідно до припису № 585 від 27.12.2019, порушення №№ 1, 3, 7, 10, 14, 15, 17, 20, 21, 23, 24 - усунуто; щодо порушень 12, 19, 22 - виконати неможливо, оскільки з часу введення в експлуатацію та передачі споруди у 2016 році перепланування не виконувалось, споруда використовувалась за прямим призначенням, як гуртожиток; щодо інших порушень визначено термін виконання з лютого 2020 року. по вересень 2020 року.

Відповідач звернувся до Дніпровського РУ ГУ ДСНС України у місті Києві з проханням направити до гуртожитку інспектора для перевірки виконання припису № 585 від 27.12.2019.

На підставі зазначеного звернення, наказом ДСНС України у місті Києві від 14.02.2020 № 134 «Про проведення позапланової перевірки» було призначено позапланову перевірку з 19.02.2020 по 20.02.2020 виконання суб`єктом господарювання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 27.12.2019 № 585.

За результатами вказаної перевірки Дніпровським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві складено акт від 20.02.2020 № 216, яким зафіксовані порушення, що не усунуті Відповідачем, а саме:

1. пункту 2.3. розділу 3, пункту 1.24. розділу 4 ППБУ - двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ-30 хвилин;

2. пункту 9.1.8. розділу 6 ППБУ - приміщення, які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення або вікнами з приямками розміром 0,9х1,2 м;

3. пункту 2.33. розділу 3 ППБУ - не проведено розрахунки (з врахуванням перепланувань, зміни функціонального призначення, тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі;

4. пункту 21 розділу 2 ППБУ - не надано проектну документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень;

5. пункту 2.37. розділу 3 ППБУ - двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор, зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;

6. пункту 2.3. розділу 3, пункту 2.22. розділу 4 ППБУ - не надано підтверджуючі документи щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;

7. пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - не надано підтвердження щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття елементів шляхів евакуації;

8. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу та не обладнані спеціальною системою димовидалення;

9. пункту 22 розділу 2, пункту 2.23. розділу 3 ППБУ - в приміщеннях коридору на поверхах гуртожитку допускається закладання світлових карманів;

10. статті 57 Кодексу цивільного захисту - здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

11. пунктів 3, 6, 9, 10, пункту 4.3. Постанови Кабінету Міністрів України № 1200 - не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту.

Натомість вважаючи виявлені порушення, зафіксовані в Акті від 27.12.2019 № 968, такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Позивач звернувся до суду з даною позовною заявою про застосування до Відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації відповідного приміщення гуртожитку до повного усунення виявлених порушень.

Дослідивши та надавши оцінку наявним у матеріалах справи письмовим доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до частини першої, другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Частиною першою статті 65 Кодексу цивільного захисту України визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: 1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування; 2) суб`єктів господарювання; 3) аварійно-рятувальних служб.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пунктів 1, 11 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.

Пунктом 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

У свою чергу, відповідно до підпункту 35 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України № 3 від 04.02.2013 (у редакції наказу від 21.09.2017 № 507), Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а вразі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, роботи підприємства, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Згідно з частинами першою, другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

У свою чергу, Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон) (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини п`ятої статті 4 Закону виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина сьома статті 7 Закону).

З наведених норм вбачається, що право на звернення до суду виникає у органу державного нагляду на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Виходячи із системного аналізу положень Кодексу цивільного захисту України у взаємозв`язку з положеннями Закону, органи ДСНС мають право звертатися до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Отже, у разі, якщо такі порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей, орган ДСНС зобов`язаний скласти припис за допомогою якого зобов`язати підконтрольний об`єкт усунути виявлені порушення та застосувати штрафні санкції у разі невиконання у встановлені строки припису, що не потребує зупинення виробництва та відповідно звернення до адміністративного суду.

Судом встановлено, що відносно Відповідача було складено Акт та видано припис № 585 від 27.12.2019 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому встановлено строк для усунення порушень до 28.01.2020, тож зафіксовані в Акті порушення не створювали загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд також звертає увагу на правову позицію Верховного Суду у постанові від 18.09.2018 по справі №826/12258/14, в якій зазначено, що захід реагування у вигляді повного зупинення є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

При цьому, за загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Суд звертає увагу на те, що вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, насамперед, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже, оцінює надані Позивачем та Відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Таким чином, суд оцінює як акт Позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані Відповідачем, які, у свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень.

У контексті спірних правовідносин, що склались між сторонами, необхідно вказати, що саме суд вирішує питання чи усунув Відповідач виявлені порушення чи ні та, відповідно, чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні.

Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли у площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.

Враховуючи та об`єктивно оцінюючи надані сторонами докази на підтвердження та спростування спірних правовідносин, суд дійшов висновку про недоведеність існування обставин створення загрози життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку з виявленими порушеннями, враховуючи їх часткове усунення Відповідачем, а також затвердження плану усунення виявлених порушень і пояснень щодо порушень, які усунути неможливо з незалежних від Відповідача умов.

Відтак, підстави для вжиття заходів реагування до Відповідача у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення гуртожитку, з точки зору принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами Відповідача і публічними інтересами, наразі відсутні.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовної заяви та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 5, 6, 72-77, 90, 241-246, 250, 255, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви відмовити повністю.

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (, адреса: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13).

Київський університет імені Бориса Грінченка (, адреса: 04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 18/2).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.О. Григорович