Справа № 520/425/22
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2022-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2022 року № 520/425/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Шевченка, б. 315-А, м. Харків, 61033, ) про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:
Позивач, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції від 07.12.2021 № 155 про застосування до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наказ начальника Департаменту патрульної поліції від 07.12.2021 № 155 в частині застосування до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани є незаконним, необґрунтованим та таким, що не відповідає чинному законодавству, оскільки винесений за відсутності факту доведеності вчинення ним дисциплінарного правопорушення.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана сторонам та отримана ними.

Відповідач не надав відзив на позов.

Згідно ч.6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи, зокрема, щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 перебуває на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції. Наказом Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області за №155, від 07.12.2021року, про застосування до працівника управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення, в ході службового розслідування було встановлено, що позивач лейтенант поліції в соціальній мережи «Тік-Ток» опублікував відеоролик нецензурного змісту на якому зафіксовано, перебування поза службою в елементі однострою(поло) працівника Національної поліції України, на якому розміщені шеврони з надписом «Поліція» та «Патруль Харків», артикуляцією губ імітує відтворення слів, в яких присутня ненормативна лексика, що є свідомим ігноруванням вказаним працівником УПП в Харківській області ДПП професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та проявом негідної поведінки поліцейського поза службою. Зазначена поведінка позивача свідчить про вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушені вимог пункту 1 ч.1ст.18 Закону України «Про Національну поліцію». Дослідивши наявні матеріали комісія дійшла висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушені вимог пункту1ч.1ст.18Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1-2 розділу «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179, на підставі пункту 2 частини 3 ст.13 Дисциплінарного статуту, до інспектора взводу №2 роти№1, батальону№1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Висновок службового розслідування затверджено начальником УПП в Харківській області 11.11.2021 року.

Вважаючи необґрунтованим наказ начальника Департаменту патрульної поліції № 155 від 07.12.2021 в частині застосування до інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани, позивач звернувся до суду з даним позовом.

З приводу правомірності встановлених в ході проведення службового розслідування порушень з боку ОСОБА_1 службової дисципліни, які стали підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, суд зазначає наступне.

В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до рапорту інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 щодо виявлення 13.09.2021року відеозапису в мережі інтернет на якому зафіксовано дії особи за зовнішніми рисами обличчя схожа на інспектора взводу №2 роти №1 батальону №1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , під час прослуховування музичного твору, який містить ненормативну лексику,своїми жестами губ та рухами тіла наслідує та витворює зміст цих слів.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно положень статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Пунктом 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Щодо встановленого в ході проведення службового розслідування порушення з боку позивача службової дисципліни, такого як, не дотримання положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, та норм ділового мовлення, а саме, використання ОСОБА_1 ненормативної лексики, суд зазначає наступне.

Обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Так, в судовому засіданні судом досліджено висновок службового розслідування, в якому зазначено, що з відеозапису в мережі інтернет на якому зафіксовано дії особи за зовнішніми рисами обличчя схожа на інспектора взводу №2 роти №1 батальону №1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , під час прослуховування музичного твору, який містить ненормативну лексику,своїми жестами губ та рухами тіла наслідує та витворює зміст цих слів, однак відповідачем до матеріалів справи жодних доказів того, що на аудіозаписі нецензурна лайка здійснюється позивачем, не надано.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За визначенням статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 75 КАС України).

Так, ні в оспорюваному наказі, ні у висновках службового розслідування не зазначено жодних конкретних доказів, які підтверджують факт поширення вказаного відеоролику саме інспектором патрульної поліції ОСОБА_1 , не зазначено на підставі яких саме доказів зроблено висновок про те, що беззвучний рух губ особи, зображеної на відеоролику, начебто імітував вимову нецензурної лайки, а тому судовим розглядом не підтверджено порушення з боку позивача службової дисципліни, а саме, використання ОСОБА_1 ненормативної лексики, що є свідомим ігноруванням вказаним працівником УПП в Харківській області ДПП професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейського поза службою,яке призводить до зниження авторитету та рівня довіри громадян до поліції, що є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частини 2 та 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ч.7 ст. 19 Дисциплінарного статуту НП України, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.З урахуванням відсутності в матеріалах справи підтверджених фактів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме, використання позивачем ненормативної лексики в соціальній мережи, вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани не є пропорційним до вчиненого порушення. Отже, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для прийняття відповідачем оскаржуваного наказу начальника Департаменту патрульної поліції № 155 від 07.12.2021 в частині застосування до інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виглядідогани.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ начальника Департаменту патрульної поліції № 155 від 07.12.2021 в частині застосування до інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани є неправомірним, а позовні вимоги позивача є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

За приписами частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Шевченка, б. 315-А, м. Харків, 61033, ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Шевченка, б. 315-А, м. Харків, 61033, ) від 07.12.2021 № 155 в частині застосування до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області (вул. Шевченка, б. 315-А, м. Харків, 61033, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 992,40 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегнабрання рішенням законної сили

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.