Справа № 260/7382/21
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2022-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

05 вересня 2022 рокум. Ужгород№ 260/7382/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ващиліна Р.О.

при секретарі судового засідання Неміш Т.В.

за участю:

позивача: представник - Пеняк Н.М., Шама Р.І.,

відповідача: представник - Левицький А.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання відповідача про повернення позовної заяви в адміністративній справі за позовною заявою Заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до Державного підприємства "Мокрянське лісомисливське господарство" про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області із позовом до Державного підприємства "Мокрянське лісомисливське господарство", в якому просить:

1) визнати протиправними дії Державного підприємства «Мокрянське лісомисливське господарство» щодо видачі лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №013617 від 12.07.2021 в частині призначення до рубки ділянки лісового фонду у кварталі 2 виділу 3 Комсомольського лісництва, площею 1,0 га та скасувати лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №013617 від 12.07.2021 в цій частині;

2) визнати протиправними дії Державного підприємства «Мокрянське лісомисливське господарство» щодо видачі лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №013615 від 08.07.2021 в частині призначення до рубки ділянки лісового фонду у кварталі 3 виділу 19.1 Русько-Мокрянського лісництва, площею 0,7 га та скасувати лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №013615 від 08.07.2021 в цій частині;

3) визнати протиправними дії Державного підприємства «Мокрянське лісомисливське господарство» щодо видачі лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №013619 від 12.07.2021 в частині призначення до рубки ділянки лісового фонду у кварталі 17 виділу 6.2 Усть-Чорнянського лісництва, площею 1,0 га та скасувати лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №013619 від 12.07.2021 в цій частині;

4) визнати протиправними дії Державного підприємства «Мокрянське лісомисливське господарство» щодо видачі лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №013612 від 08.07.2021 про призначення до рубки ділянки лісового фонду у кварталі 17 виділу 6.1 Усть-Чорнянського лісництва, площею 1,0 га та скасувати лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №013612 від 08.07.2021;

5) визнати протиправними дії Державного підприємства «Мокрянське лісомисливське господарство» щодо видачі лісорубного квитка серії ЗА ЛРК №013616 від 12.07.2021 в частині призначення до рубки ділянок лісового фонду у кварталі 19 виділу 16.1 Брадульського лісництва площею 0,7 га, кварталі 19 виділу 16.2 Брадульського лісництва площею 0,7 га, кварталі 24 виділу 32 Брадульського лісництва площею 0,7 га та скасувати лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №013616 від 12.07.2021 в цій частині.

03 червня 2022 року представник відповідача подав до суду клопотання про повернення позовної заяви, аргументоване відсутністю у прокурора повноважень для звернення до суду з даним позовом. Зокрема, звертає увагу суду на існування органу, що здійснює повноваження у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів на території Закарпатської області, а саме: Державна екологічна інспекція у Закарпатській області. В свою чергу позивачем не долучено до позовної заяви згоду уповноваженого органу на здійснення органом прокуратури представництва інтересів держави в суді. Окрім того, заявляє, що позовна заява не відповідала вимогам п. 2 ч. 5 ст. 169 КАС України, оскільки зазначений код ЄДРПОУ позивача не відповідає особі, що підписала таку позовну заяву. Також вважає, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки ДП "Мокрянське лісомисливське господарство" не здійснює владно-управлінських функцій та не надає адміністративних послуг, а здійснює виключно господарську діяльність.

21 червня 2022 року позивач подав до суду заперечення на клопотання відповідача про повернення позовної заяви №12-2361-21/443 від 20.06.2022, в яких зазначає, що підставою для звернення до суду з даним позовом стало не здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження. Перед зверненням до суду прокурором було дотримано вимоги ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме: попередньо повідомлено Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області про необхідність захисту інтересів держави в даних правовідносинах. Однак у зв`язку з бездіяльністю уповноваженого органу прокурор був змушений особисто звернутися до суду з позовом. Зазначає, що згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові №817/1855/17 від 11.09.2019, спори про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування лісорубного квитка підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства. Окрім того, вважає безпідставними посилання відповідача на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 169 КАС України, оскільки позивачем в даному випадку є саме Закарпатська обласна прокуратура, як юридична особа, в свою чергу норми ст. 24 Закону України "Про прокуратуру" уповноважують, в тому числі, заступника керівника обласної прокуратури подавати позовну заяву в порядку адміністративного судочинства.

В підготовчому судовому засідання прокурори проти поданої відповідачем заяви заперечили.

Присутній в підготовчому судовому засіданні 05 вересня 2022 року представник відповідача подану заяву підтримав та просив суд позов повернути.

Розглянувши подане представником відповідача клопотання про повернення позовної заяви, суд зазначає наступне.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з положеннями ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка, в тому числі, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Так, відповідно до норм ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Вищезазначене кореспондується також з положеннями ч. 4 ст. 53 КАС України, відповідно до яких прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Верховний Суд у постанові №260/1832/20 від 25.10.2021 дійшов висновку, що конституційний статус прокуратури не передбачає нагляду за законністю (загального нагляду). Тому, у разі виявлення прокурором ознак, які свідчать про порушення закону, що зачіпає інтереси держави, прокурор звертається до відповідного органу, до сфери повноважень якого входить контроль та реагування на виявлені порушення закону, для вжиття відповідних заходів, серед яких може бути і звернення до суду з позовом.

Якщо такий орган після отримання звернення прокурора протягом розумного строку не вживає відповідних заходів на захист інтересів держави, або здійснюють їх неналежно, прокурор, з`ясувавши причини та умови, що цьому сприяли, як виняток, може звернутися до суду на захист інтересів держави.

В обґрунтування наявності підстав для звернення до суду з даним позовом прокурор посилався на неналежне виконання уповноваженим органом - Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області своїх обов`язків щодо усунення виявлених під час проведення перевірки порушень закону.

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року №912/2385/18 досліджувала питання: 1) чи повинен прокурор доводити бездіяльність компетентного органу або ж достатньо простого посилання на таку бездіяльність у позові при обґрунтуванні підстав для представництва; 2) якими доказами прокурор має доводити бездіяльність компетентного органу; 3) чи зобов`язаний прокурор перед зверненням до суду з`ясовувати причини бездіяльності такого органу або ж достатньо доведення самого факту бездіяльності без зазначення і доведення суду її причин.

За результатами розгляду такої справи Велика Палата Верховного Суду дійшла правового висновку, що бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

На підтвердження вказаної обставини прокурор долучив копію повідомлення (в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру») №12-102вих-21 від 19.11.2021, в якому просив Державну екологічну інспекцією у Закарпатській області проінформувати у строк до 29.11.2021 про вжиті заходи захисту інтересів держави.

За результатами розгляду такої вимоги Державна екологічна інспекція у Закарпатській області листом №3615-12 від 30.11.2021 повідомила, що про факт допущення ДП "Мокрянське лісомисливське господарство" незаконної рубки дерев інспекція дізналася в ході проведення 02 вересня 2021 року планового заходу державного нагляду, проте позовна заява до суду не подавалась.

Таким чином, суд вважає, що прокурор дотримався порядку звернення до суду з даним позовом. При цьому суд звертає увагу відповідача на те, що вказане питання досліджувалося судом при відкритті провадження у справі за наслідками розгляду поданих прокурором пояснень в надісланій на виконання ухвали суду від 07 грудня 2021 року про залишення позовної заяви без руху заяві про усунення недоліків.

Окрім того, суд відхиляє посилання відповідача на невідповідність позовної заяви вимогам п. 2 ч. 5 ст. 169 КАС України.

Так, з позовної заяви вбачається, що така подана та підписана заступником керівника Закарпатської обласної прокуратури Ломакіною-Невідомою О.А.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 24 Закону України "Про прокуратуру", право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

В свою чергу зазначений в позовній заяві код ЄДРПОУ - 02909967 відповідає коду Закарпатської обласної прокуратури. Будь-яких інших невідповідностей позовної заяви вимогам ст. 169 КАС України судом встановлено не було.

Також суд вважає безпідставними твердження відповідача про те, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки підсудність таких спорів саме адміністративним судам була встановлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 11 вересня 2019 року у справі №817/1855/17.

У зв`язку з вищенаведеним суд дійшов висновку, що прокурор належним чином підтвердив підстави для представництва інтересів держави в суді у даній справі, позовна заява подана з дотримання вимог КАС України, а тому у задоволенні клопотання представника відповідача належить відмовити.

Суд окремо звертає увагу представника відповідача на те, що норми КАС України не передбачають можливості повернення позовної заяви після відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 243, 248 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання відповідача про повернення позовної заяви в адміністративній справі за позовною заявою Заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області до Державного підприємства "Мокрянське лісомисливське господарство" про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України, та окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 08 вересня 2022 року.

Суддя Р.О. Ващилін