Справа № 280/3244/22
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2022-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

29 серпня 2022 року (12 год. 53 хв.)Справа № 280/3244/22 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Конишевої О.В.

за участю секретаря судового засідання Власов В.В.,

за участю позивача- ОСОБА_1 ,

представників сторін:

позивача Зубенко О.А.,

відповідача Крамар В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, буд. 29, )

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

20.05.2022 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправними дії членів дисциплінарної комісії ГУНП щодо проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 та оформлення результатів цього службового розслідування у вигляді висновку (пункти 1-2 резолютивної частини висновку), проведеного на підставі наказу ГУНП від 26.03.2022 №267;

визнати протиправним та скасувати Наказ начальника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області № 316 від 28.03.2022 року про накладення на старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

визнати протиправним та скасувати Наказ начальника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області № 385 о/с від 11.05.2022 про звільнення із служби в поліції підполковника поліції ОСОБА_1 , старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Запорізькій області;

поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ), на службі в Національній поліції України на посаді старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Запорізькій області;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на користь ОСОБА_1 , середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 11 травня 2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України на посаді старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Запорізькій області.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач із фактами, викладеними в матеріалах службового розслідування, його висновками та наказами про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, самого звільнення, позивач не згоден у повному обсязі, оскільки службове розслідування проведено з процесуальними порушеннями та безпідставні висновки, викладені у ньому, визначенні лише на не підтверджених припущеннях. Позивач вважає, що проведення цього розслідування було здійснено неповно, не об`єктивно та не було враховано фактів, що спростовують в його діях вчинення будь-якого дисциплінарного проступку, а саме: не перебування позивача у той день на службі, порушення медичного огляду, не ознайомлення з графіком чергувань тощо. Таким чином позивач вважає оскаржуваний наказ необґрунтованим та протиправним. Просить позов задовольнити.

Відповідач заперечив, окремо зазначив, що обраний ГУНП в Запорізькій області вид дисциплінарного стягнення відповідає характеру та тяжкості проступку, вчинення якого підтверджується належними та допустимими доказами, що містяться у матеріалах службового розслідування. Дисциплінарною комісією ГУНП в Запорізькій області та керівником ГУНП в Запорізькій області не було допущено порушень вимог чинного законодавства, а наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності виданий у відповідності до норм чинного законодавства. Просить у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 24.05.2022 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 14.06.2022.

Ухвалою суду від 24.05.2022 витребувано у КНП «Обласний клінічний заклад з надання психіатричної допомоги» Запорізької обласної ради (69600, м. Запоріжжя, Оріхівське шосе, 10-а) документи щодо проведеного медичного огляду.

Ухвалою суду від 14.06.2022 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 01.08.2022.

Ухвалою суду від 14.06.2022 витребувані документи в УСР в Запорізькій області ДСР НПУ.

Протокольною ухвалою суду від 01.08.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 22.08.2022.

У судовому засіданні 22.08.2022 відкладено судове засідання на 29.08.2022.

У судовому засіданні 29.08.2022 оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Суд, заслухавши пояснення сторін, розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що дисциплінарною комісією ГУНП в Запорізькій області, на підставі наказу ГУНП від 26.03.2022 № 267, проведено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 .

У ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , ігноруючи вимоги чинного законодавства України, 26.03.2022 перебував на службі по охороні громадського порядку території КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» ЗМР у стані алкогольного сп`яніння (як зазначено у матеріалах службового розслідування 3,19 проміле).

За скоєння дисциплінарного проступку, порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, передбаченої ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 1, п.п. 1, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337, що виразилось у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння до ОСОБА_1 , на підставі наказу ГУНП від 28.03.2022 № 316, застосовано дисциплінарне стягнення «звільнення зі служби в поліції» (а.с.25).

Так, в наказі ГУНП в Запорізькій області № 385 о/с від 11.05.2022 зазначено: «Відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнити зі служби з поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно Дисциплінарного статуту Національної поліції України) підполковника поліції ОСОБА_1 (0034066) старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП, з 11 травня 2022 року (а.с.24).

Позивач не погоджуючись із фактами, викладеними в матеріалах службового розслідування, його висновками та наказами про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, самого звільнення, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку правовідносинам які виникли, суд враховує наступне.

Спірні у цій справі відносини врегульовані Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі- Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 (далі -Порядок №893).

Так, відповідно до пункту 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, невиконання вимог якого і ставилось в провину позивачу згідно оскаржуваного наказу, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Частиною другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з положеннями пункту 24 частини 1 статті 23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї повноважень бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного (визначених статтею 8 Закону України Про правовий режим воєнного стану) або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх ведення на всій території України або в окремій місцевості.

Наголошуємо увагу, що відповідно до частини 1 статті 24 Закону України Про Національну поліцію виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом. Таким чином, саме законом покладено на поліцію додаткові повноваження, що участі у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, у даному випадку, це охорона громадського порядку та безпеки на соціальних об`єктах та об`єктах критичної інфраструктури.

Частиною 2 статті 24 Закону №580-VIII визначено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно пунктів 1 та 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, про невиконання позивачем вимог якого також зазначено в оскаржуваному наказі, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно частини другої статі 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Частинами третьою та четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з положеннями частини 4 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Пунктом 2 Розділу ІІ «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» (Порядок №893) визначено, що уповноваженим особами надано право призначати службове розслідування на підставі заяв, скарг та повідомлень громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапортів про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднього виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною першою статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування, наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій, ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок, обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, вид і розмір заподіяної шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 14 розділу V Порядку №893 передбачено, зокрема, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Відповідно до пункту 17 розділу V Порядку №893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування наведені у розділі VI Порядку №893.

Пунктом 2 розділу VI Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно приписів частини першої третьої статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений і статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Згідно частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно п.1 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Стосовно проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.

Згідно Дисциплінарного статут підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Рішення про призначення службового розслідування приймається керівником ГУНП.

26.03.2022 від Запорізького управління ДВБ НП України (б/н)до СУ ГУНП в Запорізькій області надійшов лист про те, що із чергової частини ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що на спеціальну лінії «102» звернувся військовослужбовець Хортицького полку територіальної оборони, який повідомив, що під час патрулювання на території КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради, за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 80 затримано працівника поліції, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Як зазначено в матеріалах сулжбового розслідуванн виїздом на місце події працівниками Запорізького управління ДВБ НПУ встановлено, що на території зазначеного медичного закладу військовослужбовцями Хортицького полку територіальної оборони було зупинено старшого слідчого ГУНП в Запорізькій області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Дані обставини свідчать про можливе вчинення поліцейським ГУНП в Запорізькій області дисциплінарного проступку, тому керуючись ч. 3 ст. 11, ст. 14 та 15 Дисциплінарного статуту, Порядком проведення службового розслідувань у Національній поліції та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженими наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, начальником ГУНП в Запорізькій області видано наказ від 26.03.2022 № 267 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», з метою встановити наявність або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях позивача.

З метою встановлення обставин справи під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією було опитано: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Запорізькій області підполковник поліції Халепа Дениса Юрійовича, пояснив, що 26.03.2022 під час його чергування біля 5 МКЛ, а саме встановлення факту вживання спиртних напоїв перед несенням служби підполковник поліції ОСОБА_1 зазнвчив, що свою провину визнає повністю та щиро кається у цьому, зобов`язується більше ніколи не допускати подібного під час несення служби (а.с.54).

Тобто позивач підтвердив той факт, що перебував на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Запорізькій області лейтенант поліції Рябець Гліба Євгеновича, пояснив, що 26.03.2022 о 08.00 він разом із старшим слідчим СУ ГУНП ОСОБА_1 заступив на добове чергування до приймального відділення КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої допомоги» Запорізької міської ради.

З метою оперативного інформування та доповіді керівництву СУ ГУНП, щодо заступу слідчих на добові чергування, в групі «детективи» (в месенджері «Телеграм»), слідчі надсилають повідомлення про заступ та зміну з добового чергування, тому ОСОБА_1 повідомив смс-повідомленням, що вони заступили на чергування.

Разом з ОСОБА_1 вони несли службу біля приймального відділення на подвір`ї, при цьому деколи сідали кожен до свого автомобіля, які стояли поряд з приймальним відділенням (автомобіль ОСОБА_2 службовий «Деу Ланос», автомобіль ОСОБА_1 «Мерседес»), при цьому продовжуючи нести службу. Приблизно о 15.00 до старшого слідчого СУ ОСОБА_1 підійшов чоловік, як потім вияснилось працівник Хортицького полку, який виявив, що ОСОБА_1 можливо знаходиться у стані алкогольного сп`яніння. Після чого, приїхали відповідні представники ГУНП та йому ( ОСОБА_2 ) і старшому слідчому ОСОБА_1 було запропоновано проїхати на освідування на предмет алкогольного сп`яніння до Запорізького наркологічного диспансеру по вул. Сєдова в м. Запоріжжі. За результатами його ( ОСОБА_2 ) освідування, показало в його організмі вміст алкоголю відсутній. За результатами освідування старшого слідчого ОСОБА_1 , показало вміст алкоголю в організмі «3,19 проміле». Можливо ОСОБА_1 вживав алкогольні напої, коли знаходився у салоні свого автомобіля. Після чого, він знову заступив на місце несення служби, а ОСОБА_1 було замінено на добовому чергуванні до з`ясування усіх обставин (а.с.55)

Суд зазначає, що пояснення ОСОБА_2 підтверджують факт того, що позивач 26.03.2022 перебував на добовому чергуванні біля приймального відділення КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої допомоги» Запорізької міської ради.

Старший оперуповноваженого по ОВД УСР в Запорізькій області (який на момент проведення службового розслідування перебував на посаді заступника начальника 5го відділу УСР в Запорізькій області ДСР НПУ ) підполковник поліції ОСОБА_3 , пояснив, що згідно доручення ГУНП від 12.03.2022 № 17др на нього було покладено загальне керівництво силами та засобами залученими для охорони соціально важливих об`єктів, в тому числі КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої допомоги» ЗМР. 26.03.2022 ним ( ОСОБА_3 ) о 8 годині проведено інструктаж особового складу, який залучався на чергування. З 13.03.2022 неодноразово проводилась перевірка несення служби на 2 посту КНП «Запорізької міської лікарні екстреної та швидкої допомоги» та безпосередньо старшого слідчого СУ ГУНП ОСОБА_1 , порушень виявлено не було, однак 26.03.2022 у зв`язку з великою кількісттю об`єтів для перевірки пост КНП «Запорізької міської лікарні екстреної та швидкої допомоги» не перевірявся (а.с.57).

Суд звертає увагу, що пояснення ОСОБА_3 підтверджують факт того, що позивач залучався до несення служби у період часу з 13.03.2022 по 26.03.2022.

Начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Запорізькій області майор поліції ОСОБА_4 , пояснив, що 26.03.2022 о 08.00 він спільно зі своїм заступником ОСОБА_6 заступив на добове чергування до приймального відділення КНП «Міська лікарня № 9» Запорізької міської ради. З метою оперативного інформування та доповіді керівництву СУ ГУНП, щодо заступу слідчих на добові чергування, в групі «детективи» (в месенджері «Телеграм»), слідчі надсилають повідомлення про заступ та зміну з добового чергування.

О 08.00 26.03.2022 на добове чергування до приймального відділення КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої допомоги» Запорізької міської ради заступив старший слідчий СУ ГУНП ОСОБА_1 (добове чергування ніс зі слідчим СУ ГУНП ОСОБА_2 ), про що повідомив смс-повідомленням у вищевказаній групі «детективи». Також підтверджені були обставини перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння (а.с.59).

Електронні повідомлення про добові чергування не досліджувалися під час службового розслідування. Однак суд зазначає з цього приводу те, що враховуючи військовий стан в країні та швидку зміну обставин та необхідність швидкого реагування на них, цілком виправданим є користування в роботі електронними засобами.

Заступник начальника СУ - начальник ОМВ СУ ГУНП в Запорізькій області майор поліції ОСОБА_5 , пояснив, що 26.03.2022 приблизно о 14 годині 39 хвилин до чергової частини ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про затримання працівника поліції, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

За вказівкою заступника начальника ГУ начальника СУ ГУНП полковника поліції Руслана Усманова ним ( ОСОБА_5 ) здійснено виїзд за вказаним повідомлення, з метою встановлення всіх обставин. При виїзді встановлено, що 26.03.2022 о 08 годині 00 хвилин у наряд з охорони вказаної лікарні заступили старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Запорізькій області підполковник поліції Халеп Денис Юрійович та слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 . При спілкуванні ним ( ОСОБА_5 ) з військовослужбовцями Хортицького полку територіальної оборони, останні повідомили, що під час патрулювання території лікарні приблизно о 14 годині 30 хвилин ними було зупинено, старшого слідчого СУ ГУНП ОСОБА_1 який перебуваючи у наряді по охороні лікарні, з табельною вогнепальною зброєю та автоматичною зброєю, ймовірно перебуває у стані алкогольного сп`яніння. Згідно висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння № 965 від 26.03.2022 ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння (висновок службового розслідування а.с.176).

За результатом аналізу вищезазначених пояснень судом встановлено, що 26.03.2022 позивач разом з лейтенантом поліції ОСОБА_7 заступив на добове чергування до приймального відділення КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої допомоги» Запорізької міської ради. Підполковником поліції ОСОБА_3 їм було проведено інструктаж.

Відповідно до частини першої та другої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершене не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. Строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць.

Згідно з положеннями частини 4 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Відповідно до матеріалів службового розслідування службове розслідування було розпочате 26.03.2022, а завершене 28.03.2022, про що свідчить підпис «затверджую» начальником ГУНП в Запорізькій області висновку службового розслідування, що спростовує доводи позивача про закінчення службового розслідування 26.03.2022.

Також суд зазначає, що відповідно до розділу 2 п.2. Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: (…) перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння (…). Тобто позивач будучи з юридичною освітою та ознайомлений з основними нормативно-правовими актами які регулюють діяльність Національної поліції України, надаючи пояснення 27.03.2022 з приводу подій, які мали місце 26.03.2022 та визнаючи в них те, що знаходився у стані алкогольного сп`яніння, зазначає в поясненнях суду про те, що не знав про проведення службового розслідування, однак дана обставина викликає сумнів у суду. Пояснення у позивач надавав на наступний день, та мав можливість подати докази які б спростовували дані обставини, або хоча б зазначити про такі. Визнаючи свою провину у наданих 27.03.2022 поясненнях та не зазначаючи про те, що були якісь інші обставини, які повинні були бути досліджені дисциплінарною комісією, по суті підтвердив вчинення ним порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку. Крім того, пояснення, які були підписані позивачем, відповідають додатку до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України ( пункт 14 V розділу).

З огляду на викладене вище, суд вважає, що у дисциплінарної комісії були всі законні підстави завершити службове розслідування, враховуючи те, що перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння було підтверджено, а інших обставин не було виявлено та не зазначалося у поясненнях, тому суд не вважає, що позивач був позбавлений можливості скористатися всіма правами під час проведення службового розслідування.

Суд погоджується з аргументом відповідача, що законодавством не встановлено мінімальний строк проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими, а визначено лише максимальний, як і не має застережень з приводу проведення службових розслідувань у суботу чи неділю, враховуючи зазначене, суд не вбачає порушень відповідачем порядку призначення та строків проведення службового розслідування.

Стосовно факту перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння під час служби, суд зазначає наступне.

Позивач стверджує що затриманий представниками територіальної оборони та одразу після чого працівником внутрішньої безпеки ГУНП 26.03.2022 близько 13 години 45 хвилин (згідно з висновком № 965 від 26.03.2022 медичний огляд на стан сп`яніння ОСОБА_1 проведений о 16 годині 15 хвилин), що є грубим порушенням порядку медичного огляду, а саме медичний огляд проведено за межами двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Суд погоджується з відповідачем, з приводу того, що в Україні відсутнє правове регулювання порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння для громадян. Тому, медичні заклади керуються нормами Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції затвердженої спільним наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735 (далі Інструкція № 1452/735).

Виходячи із Висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакцій № 965, 26.03.2022 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння (а.с.192).

Відповідно до пункту 9 розділу ІІ Інструкції 1452/735 з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що час затримання позивача працівником Хортицького полку - 26.03.2022 о 14 годині 45 хвилин, а ні як зазначає позивач о 13.45. Огляд в мед закладі був проведений 26.03.2022 о 16 годині 05 хвилин.

Таким чином, з моменту затримання ОСОБА_1 до моменту його огляду не минуло більше двох годин. Крім того, у висновку №965 від 26.03.2022 зазначено, що час огляду о 16 год.05 хв, а висновок складений о 16.15.

Висновок був складений лікарем ОСОБА_8 , суду від КНП «Обласного клінічного закладу психіатричної допомоги» Запорізької обласної ради були надані докази того, що саме цей лікар за графіком роботи 26.03.2022 проводив медичний огляд на стан сп`яніння , зокрема надана посадова інструкція лікаря-нарколога з проведення медичних оглядів на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння.

Стосовно не згоди позивача з висновком КНП Обласний клінічний заклад з надання психіатричної допомоги Запорізької обласної ради, суд зазначає, що позивач якщо вважає, що було порушено процедуру проведення дослідження у медичному закладі, відсутності актів повірки справності пристрою тощо, має право оскаржити висновок № 965 та дії працівників КНП Обласний клінічний заклад з надання психіатричної допомоги Запорізької обласної ради до суду. Однак суду доказів оскарження таких дій надано не було. Тому суд не надає оцінку аргументам позивача, які стосуються порядку проведення медичного огляду.

Відповідно підстав не приймати до уваги висновок щодо результатів медичного огляду позивача № 965 від 26.03.2022 у суду не має.

Щодо повноважень ГУНП на видання організаційно - розпорядчих актів, як доручення.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до абзаців 1-3 пункту 1 Положення про Міністерство внутрішніх справ України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 878, Міністерство внутрішніх справ України (МВС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. МВС є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах: забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, а також надання поліцейських послуг.

Відповідно до додатку 1 до пункту 3.17 Інструкції з оформлення документів у системі МВС України, затверджено Наказом МВС 27.07.2012 № 650 доручення це організаційно-розпорядчий документ, що видається в межах компетенції Міністром, першим заступником чи заступниками Міністра, керівниками структурних підрозділів апарату Міністерства, органів та підрозділів внутрішніх справ на проведення разових заходів, оперативних завдань. Доручення втрачає чинність з моменту виконання завдань та термінів, визначених у ньому.

Відповідно до пункту 1 доручення ГУНП від 12.03.2022 № 17 др «Про залучення поліцейських ГУНП в Запорізькій області та тимчасово підпорядкованих ГУНП підрозділів (УПП, УПО, УБН, УСР, ВПК, УВБ) до забезпечення здійснення заходів правового режиму воєнного стану на території Запорізької області» начальникам структурних підрозділів апарату ГУНП, у тому числі начальнику СУ ГУНП в Запорізькій області, було доручено залучити підпорядкований особовий склад до забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану на території Запорізької області.

На виконання пункту 4.3. доручення ГУНП від 12.03.2022 № 17 др СУ ГУНП ( ОСОБА_9 ) доручено розробити графіки несення служби залученого особового складу. На виконання вищезазначеного пункту доручення ГУНП 12.03.2022 заступником начальника ГУ начальником СУ ГУНП в Запорізькій області полковником поліції Русланом Усмановим було затверджено графік несення служби поліцейськими ГУНП на соціально-важливих об`єктах м. Запоріжжя у цілодобовому режимі відповідно до додатку № 3.

Відповідно до розробленого графіка від 12.03.2022 підполковник поліції ОСОБА_1 старший слідчий СУ ГУНП та лейтенант поліції Рябець Гліб Євгенович слідчий СУ ГУНП несли службу у цілодобовому режимі на соціально важливому об`єкті КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої допомоги» ЗМТ за адресою м. Запоріжжя, вул. Перемоги, б. 80 (будівля 1) по парним числам місяця.

Згідно з положеннями ч. 2, 3 ст. 2 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю. Керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово, є прямим керівником для нього. Найближчий до підлеглого прямий керівник є безпосереднім керівником.

З урахуванням вищезазначеного, начальник ГУНП в Запорізькій області є прямим керівником поліцейських, який в межах своїх повноважень, має право видавати обов`язкові до виконання всіма працівниками ГУНП, у тому числі й ОСОБА_1 організаційно-розпорядчі акти (доручення).

З урахуванням чого, позивач зобов`язаний був виконувати та виконував вимоги доручення ГУНП від 12.03.2022 № 17др у відповідності з графіком, затвердженим начальником СУ у парні дні місяця (а.с.184 та 195).

Щодо ознайомлення позивача з дорученням.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 введено воєнний стан в Україні, на всій території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022. Враховуючи оперативну та бойову обстановку на території Запорізької області, суд вважає що ознайомлення працівників, які заступали на службу з усіма наказами, дорученнями, вказівками керівництва з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника (телефонний зв`язок, месенджери тощо) є нагальною необхідністю та є можливим в умовах воєнного стану.

Враховуючи те, що згідно з графіком несення служби затвердженого 12.03.2022 начальником СУ ГУНП в Запорізькій області полковником поліції Усмановим Р. старший слідчий СУ ГУНП в Запорізькій області підполковник поліції Халепа Д.Ю. заступив до несення служби 26.03.2022, відповідачем акт про відсутність на службі не складався. Крім того, підтвердженням того, що позивач був присутнім на службі є пояснення ОСОБА_7 , який підтверджує факт того, що він сумісно з ОСОБА_1 26.03.2022 заступив у добове чергування, а також ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 .

З урахуванням наведеного вище, за результатами проведеного службового розслідування було встановлено, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, чим порушив:

- пункт 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» Поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- статтю 64 Закону України «Про Національну поліцію» Присяги поліцейського;

- частину 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників;

- пункти 1, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/та іншого сп`яніння.

Згідно правових висновків відображених в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18 «в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень».

Поліцейський, зобов`язаний дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, здійснювати профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень, їх виявлення та припинення, бути вірними Присязі поліцейського, а також утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України.

Так як матеріалами службового розслідування підтверджується вчинення позивачем дисциплінарного проступку, також беручи до уваги, що позивач знаходився під час служби в стані алкогольного сп`яніння та враховуючи, що на території України діє воєнний стану, суд вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення «звільнення» є обґрунтованим, а наказ є правомірними та не підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, буд. 29, ) -відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 08.09.2022.

Суддя О.В. Конишева