Справа № 640/24024/21
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2022-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2022 року м. Київ № 640/24024/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадженні, без виклику сторін, адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Наша Прага»

до Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення

про визнання протиправним та скасування рішення від 15 липня 2021 року №918,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Наша Прага» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Наша Прага») звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення (далі по тексту - відповідач) з наступними позовними вимогами: визнати протиправним та скасувати рішення від 15 липня 2021 року №918 «Про призначення позапланової безвиїзної перевірки ТОВ «Наша Прага», м. Київ (НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, супутникове ТБ, логотип: «Максі-ТВ»).

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю складу правопорушення у діях позивача; позивач вказує, що з оскаржуваного рішення неможливо зробити висновок, ознаки якого саме правопорушення відповідач побачив у діях позивача, а висловлювання ОСОБА_1 не є складом правопорушення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення не погоджується із заявленими позовними вимогами, оскільки на відповідача покладено здійснення контролю за дотриманням та забезпеченням виконання вимог законодавства України у сфері телебачення і радіомовлення; на підставі акта моніторингу від 30 червня 2021 року (моніторинг ефіру позивача за 22-28 червня 2021 року) у зв`язку з виявленням ознак порушення під час здійснення моніторингу оскаржуваним рішенням призначено позапланову безвиїзну перевірку позивача з питань, зазначених в даному рішенні; вказано, що ОСОБА_1 висловився про геноцид та війну як про об`єктивно існуючий факт, тобто про існування дії, яка відбулась і відбувається, але ОСОБА_1 не акцентує увагу на умислі та мотивації суб`єктів дії, не посилається на факти, джерела інформації та будь-яку доказову базу для подібних тверджень, свідоцтва триваючого історичного процесу віктимізації слов`янського населення Європи та України зокрема; висловлювання ОСОБА_1 про геноцид та війну проти українського народу як частини слов`янського світу з боку нинішніх країн Європейського Союзу можуть бути трактовані аудиторією телеканалу «Максі-ТВ» як форма публічного звинувачення країн ЄС у найсерйозніших злочинах, які викликають стурбованість всього міжнародного співтовариства, що засуджені і заборонені актами міжнародного права. При цьому, з боку працівників телеканалу не було спроби збалансувати однобічність та упередженість висловленої позиції, а повторний показ передачі «Важливе», що містила інтерв`ю з ОСОБА_1, здійснювалася 10 разів без змін та модерації, що свідчить про усвідомлену та цілеспрямовану політику позивача, яка збігається з пропагандистською позицією державних ЗМІ Російської Федерації - країни, що здійснює військову агресію проти України, та може спровокувати додаткову напругу в українському суспільстві, загрожувати національній безпеці та територіальній цілісності України. Таким чином, підстави проведення перевірки відповідають вимогам чинного законодавства.

У відповіді на відзив позивач повторно зазначив про відсутність ознак правопорушення; твердження відповідача щодо відсутності альтернативної точки зору є безпідставними, оскільки форматом інтерв`ю не є надання різних думок та поглядів; наголошено на дотриманні позивачем вимог законодавства та вказано про порушення процедури прийняття оскаржуваного рішення.

У запереченнях відповідачем зазначено про винесення оскаржуваного рішення у відповідності до вимог законодавства; відповідач щодо тверджень позивача про оціночні судження ОСОБА_1 вказує на обов`язок позивача дотримуватися принципів журналістських стандартів у всіх жанрах журналістики, зокрема і в інтерв`ю. також зазначено, що оскаржуване рішення вичерпало свою дію, оскільки станом на дату подачі заперечень відповідачем проведено перевірку, за результатами якої складено акт від 13 серпня 2021 року №160

Позивачем до суду подано клопотання про призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи у справі.

Суд зазначає, що клопотання про призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи, мотивоване необхідністю спеціальних знань для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, заявлене позивачем, не підлягає задоволенню, оскільки результати експертизи жодним чином не вплинуть на результат вирішення справи та не зможуть довести чи спростувати наявність у діях відповідача ознак порушення прав та законних інтересів ТОВ «Наша Прага».

Оцінюючи наявність підстав для призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно із статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Відповідно до статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд може призначити експертизу.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено поняття судової експертизи - дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи, призначає експертизу у справі за сукупності умов, зазначених в статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та якщо жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх неправильності.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Отже, судова експертиза по адміністративній справі - це дослідження експертом, тобто особою, яка володіє спеціальними знаннями необхідними для з`ясування відповідних обставин справи, матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини в адміністративній справі, що перебуває у провадженні суду.

Окрім того, варто відмітити, що відповідно до статті 108 Кодексу адміністративного судочинства висновок експерта для суду не є обов`язковим та має оцінюватись судом разом із іншими доказами. Сторони при цьому не позбавлені можливості доводити перед судом необґрунтованість висновку експерта.

Предметом оскарження у даній справі є рішення Національної ради від 15 липня 2021 року №918 «Про призначення позапланової безвиїзної перевірки ТОВ «Наша Прага», м. Київ (НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, супутникове ТБ, логотип: «Максі-ТВ»).

Суд вважає, що судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

При цьому, виявлення ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства, які можуть бути підставою для призначення перевірки дотримання вимог: Закону України «Про телебачення і радіомовлення» є виключною компетенцією Національної ради і порядок їх застосування здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства, а саме положень Закону України «Про телебачення і радіомовлення».

Враховуючи вищевикладене та недоведеність і необґрунтованість обставин, на які посилається позивач як на підставу для задоволення клопотання про призначення експертизи, суд зазначає, що не можуть підлягати експертній оцінці повноваження, які визначені законом.

Крім того, суд вважає, що питання, які позивач пропонує поставити для дослідження експерта, не потребують спеціальних знань, а відтак підстави для призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи в межах спірних правовідносин - відсутні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Судом встановлено, що Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення видано ТОВ «Наша Прага» ліцензію на мовлення серія НР №00509-м, логотип - «Максі-ТВ», вид мовлення - супутникове (телебачення), загальні характеристики каналу мовлення - згідно з додатком 3 до ліцензії на мовлення, періодичність, час, обсяги мовлення - 24 години на добу; дата набрання ліцензією чинності - 12 грудня 2005 року; строк дії ліцензії - з 12 грудня 2005 року по 12 грудня 2025 року.

Відповідно до наказу Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 11 жовтня 2019 року Про призначення ОСОБА_2 №378-к ОСОБА_2 15 жовтня 2019 року призначено на посаду заступника начальника відділу моніторингу управління контролю та аналізу телерадіомовлення як переможця конкурсу.

У період з 22 по 28 червня 2021 року заступником начальника відділу моніторингу Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення ОСОБА_2 здійснено моніторинг телерадіопрограми ТОВ «Наша Прага», за результатами якого складено акт моніторингу телерадіопрограми ТОВ «Наша Прага», дата мовлення - 22-28 червня 2021 року, місце здійснення запису ефіру ліцензіата, що є предметом моніторингу - моніторинговий центр Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, вул. Пропізна, 2, м. Київ, назва - «Важливе» (пряма трансляція), тип - інформаційно-аналітичні, мова - укр/рос, власний продукт - так, національний продукт - так; дати: початок трансляції передачі - 22 червня 2021 року о 18:02:16, закінчення трансляції передачі - 22 червня 2021 року о 21:00:30; початок трансляції передачі - 22 червня 2021 року о 23:26:49, закінчення трансляції передачі - 23 червня 2021 року о 02:25:24; початок трансляції передачі - 23 червня 2021 року о 05:59:57, закінчення трансляції передачі - 23 червня 2021 року о 07:00:11; початок трансляції передачі - 23 червня 2021 року о 14:00:56, закінчення трансляції передачі - 23 червня 2021 року о 15:01:10; початок трансляції передачі - 25 червня 2021 року о 23:27:24, закінчення трансляції передачі - 26 червня 2021 року о 00:27:38; початок трансляції передачі - 26 червня 2021 року о 19:01:38, закінчення трансляції передачі - 26 червня 2021 року о 20:01:52; початок трансляції передачі - 27 червня 2021 року о 05:43:37, закінчення трансляції передачі - 27 червня 2021 року о 06:44:23; початок трансляції передачі - 27 червня 2021 року о 08:59:42, закінчення трансляції передачі - 27 червня 2021 року о 10:00:27; початок трансляції передачі - 27 червня 2021 року о 16:48:00, закінчення трансляції передачі - 27 червня 2021 року о 17:48:45; початок трансляції передачі - 28 червня 2021 року о 00:30:24, закінчення трансляції передачі - 28 червня 2021 року о 01:31:09; початок трансляції передачі - 28 червня 2021 року о 06:00:06, закінчення трансляції передачі - 28 червня 2021 року о 07:00:21. Дата складання акту моніторингу - 30 червня 2021 року.

Рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 15 липня 2021 року Про призначення позапланової безвиїзної перевірки ТОВ «Наша Прага», м. Київ (НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, супутникове ТБ, логотип: «Максі-ТВ») призначено позапланову безвиїзну перевірку діяльності позивача з метою перевірки дотримання вимог: абзацу четвертого частини другої статті 6 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (не допускається використання телерадіоорганізацій для: закликів до розв`язування агресивної війни або її пропаганди та/або розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті); пунктів «а» та «в» частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (телерадіоорганізація зобов`язана: дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії; поширювати об`єктивну інформацію); встановлено строк проведення перевірки - з 30 липня 2021 року по 13 серпня 2021 року; зобов`язано ТОВ «Наша Прага» у термін до 03 серпня 2021 року надати відповідачу необхідні для проведення перевірки документи згідно переліку; рекомендовано позивачу у термін до 03 серпня 2021 року надати письмові пояснення, а також матеріали та документи, які сприятимуть об`єктивній оцінці діяльності телекомунікації.

Вважаючи рішення відповідача від 15 липня 2021 року №918 протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, що виникають у сфері телевізійного та радіомовлення на території України, регулюються Законом України «Про телебачення і радіомовлення», а також Законом України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення» Національна рада є конституційним, постійно діючим колегіальним органом, метою діяльності якого є нагляд за дотриманням законів України у сфері телерадіомовлення, а також здійснення регуляторних повноважень, передбачених цим законом.

Згідно з частиною четвертою статті 7 названого Закону Національна рада є єдиним органом державного регулювання діяльності у сфері телебачення і радіомовлення незалежно від способу розповсюдження телерадіопрограм і передач.

Статтями 13 і 14 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» визначено, що Національна рада наділена наглядовими та регуляторними повноваженнями щодо дотримання телерадіоорганізаціями вимог законодавства у галузі телерадіомовлення, а також нагляду за дотриманням ліцензіатами умов ліцензій.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» Національна рада здійснює офіційний моніторинг телерадіопрограм, нагляд за дотриманням телерадіоорганізаціями та провайдерами програмної послуги вимог законодавства у галузі телерадіомовлення та застосовує в межах своїх повноважень санкції відповідно до закону.

Статтею 70 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» на Національну раду покладено здійснення контролю за дотриманням та забезпеченням виконання вимог, поміж іншого, законодавства України у сфері телебачення і радіомовлення.

Реалізація наглядових повноважень Національної ради здійснюється відповідно до вимог Інструкції про порядок здійснення моніторингу телерадіопрограм, проведення перевірок телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги, затвердженої рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 08 лютого 2012 року №115, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2012 року №313/20626 (у редакції рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 09 листопада 2017 року №2127) (далі по тексту - Інструкція).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Інструкції Національна рада здійснює наглядові повноваження, зокрема, шляхом здійснення моніторингу телерадіопрограм, а також проведення перевірок (планових або позапланових, виїзних або безвиїзних).

Таким чином, до повноважень відповідача належить прийняття рішення про проведення, зокрема, позапланових виїзних перевірок.

Пунктом 3 розділу ІІІ Інструкції визначено, що підставами для призначення позапланових перевірок є, поміж іншого, виявлення Національною радою під час проведення моніторингу телерадіопрограм, а також програм, що надаються у складі програмної послуги, ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства та/або умов ліцензії.

Під час позапланової перевірки з`ясовують виключно ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на право проведення позапланової перевірки.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 17 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» кожен акт індивідуальної дії Національної ради повинен містити мотивувальну частину, в якій зазначаються щонайменше такі дані, зокрема, обставини, з настанням яких закони України пов`язують виникнення у Національної ради повноважень приймати відповідний акт, а також посилання на докази, якими підтверджується настання таких обставин.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення прийняте за результатами моніторингу мовлення позивача період з 22 по 28 червня 2021 року.

Як зазначено в рішенні від 15 липня 2021 року №918, за результатами моніторингу телепрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ (ліцензія на мовлення НР №00509-м від 12 грудня 2015 року, логотип: Максі-ТВ»), зафіксовано пряму трансляцію передачі «Важливе» 22 червня 2021 року (у проміжок часу між 18:02 та 21:01) та повтори передачі: 22 червня 2021 року (у проміжок часу між 23:26 та 02:26 (23 червня 2021 рок)), 23 червня 2021 року (у проміжки часу: між 05:59 та 07:01, між 14:00 та 15:02), 25 червня 2021 року (у проміжок часу: між 23:27 та 00:28 (26 червня 2021 року)), 26 червня 2021 року (у проміжок часу: між 19:01 та 20:02), 27 червня 2021 року (у проміжки часу: між 05:43 та 06:45, між 08:59 та 10:01, між 16:48 та 17:49), 28 червня 2021 року (у проміжки часу між 00:30 та 01:32, між 06:00 та 07:01); передача була присвячена 80-й річниці нападу нацистської Німеччини на Радянський Союз й складалась з двох частин: інтерв`ю з лідером політичної партії «Наші», народним депутатом України VІІ та VІІІ скликань ОСОБА_1 та ток-шоу за участю запрошених до студії гостей передачі (ведучі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ). Протягом 22-28 червня 2021 року передача транслювалася з модерацією загального хронометражу, проте фрагмент інтерв`ю з ОСОБА_1 хронометражем 04 хв. 48 с транслювався у повторі (запису) без змін та модерації 10 разів: пряма трансляція - 22 червня 2021 року у проміжку часу між 18:14 та 18:20; повтори: 22 червня 2021 року у проміжку часу між 23:39 та 23:45, 23 червня 2021 року у проміжках часу між 06:12 та 06:18, між 14:13 та 14:19, 25 червня 2021 року у проміжку часу між 23:40 та 23:46 26 червня 2021 року у проміжку часу між 19:14 та 19:20, 27 червня 2021 року у проміжках часу між 05:57 та 06:02, між 09:13 та 09:18, між 17:02 та 17:07, 28 червня 2021 року у проміжках часу між 00:43 та 00:49, між 06:12 та 06:18… у своїх висловлюваннях ОСОБА_1 стверджував, що «цель войны достигнута», використовуючи термін «війна» не як гіперболу чи метафору, а як реально існуючий конфлікт між країнами Європейського Союзу, зокрема тими «кто в 40-х воевал на стороне гитлеровской Германии. И вы поймете, что это половина членов Европейского Союза, куда нас так сильно тянут. Это все страны, которые так или иначе помогали фашистской Германии либо военной силой, либо экономически, либо производством техники в войне с Советским Союзом» та Україною, її населенням з метою не просто підпорядкувати своїм цілям усі сфери суспільного життя нашої країни, а з метою продовження політики геноциду українського народу, започаткованої у нацистській Німеччині… суть висловлювань ОСОБА_1 полягає у тому, що країни Європейського Союзу, які під час Другої світової війни підтримували у різний спосіб Третій Рейх або були союзниками нацистської Німеччини, за результатами цієї війни програли країнам антигітлерівської коаліції, але не полишили своїх намірів щодо геноциду слов`ян та українського народу, зокрема, а продовжують реалізовувати ці плани у інші «невоєнні» способи, відбираючи землю, робочу силу, зменшуючи населення України. У цих діях, на думку ОСОБА_1, їх підтримують представники українського суспільства, яких названо «колаборнтами». Таким чином, ОСОБА_1 висловився про геноцид та війну як про об`єктивно існуючий факт, тобто про існування дії, яка відбулась і відбувається, але ОСОБА_1 не акцентує увагу на умислі та мотивації суб`єктів дії, не посилається на факти, джерела інформації та будь-яку доказову базу для подібних тверджень, свідоцтва триваючого історичного процесу віктимізації слов`янського населення Європи та України зокрема. Висловлювання ОСОБА_1 про геноцид та війну проти українського народу як частини слов`янського етносу, з боку країн Європейського Союзу, можуть бути трактовані аудиторією телеканалу з логотипом «Максі-ТВ» як форму публічного звинувачення українським політиком у найсерйозніших злочинах, які викликають стурбованість всього міжнародного співтовариства і які передбачені правовими актами міжнародного права, зокрема Римським статутом Міжнародного кримінального суду, Конвенцією про запобігання злочину геноциду та покарання за нього, Кримінальним кодексом України та причетністю до цього злочину конкретних осіб… наявність фактів війни та геноциду можуть мати важливі наслідки для осіб чи групи осіб за належністю до українського етносу та громадян України, оскільки охоплюють важливі гуманітарні цінності, включно з фундаментальними правами людини на життя, безпеку та недоторканість особи… висловлювання ОСОБА_1 не відображають об`єктивну ситуацію, є мовою ворожнечі, яка не може бути мовою об`єктивного викладення фактів, а її поширення на телеканалі ТОВ «Наша Прага», м. Київ, щодо цілих країн або етнічних груп Європейського Союзу свідчить про наявність намірів вплинути на аудиторію телеканалу з метою спровокувати екстремально негативні відчуття щодо вказаної категорії осіб та сформувати негативний стереотипний образ народів та країн Європейського Союзу, який узагальнює уявлення про них як «історично латентного ворога» слов`ян та українського народу зокрема. Поширення висловлювань про факт існування одного з найважчих кримінальних злочинів - геноциду, аргументація його причинно-наслідкового характеру в актуальних умовах України мали б стати об`єктом ретельної уваги редакції та керівництва ТОВ «Наша Прага», м. Київ, проте, як під час прямої трансляції, так і трансляцій у запису, висловлювання ОСОБА_1 не отримали необхідного критичного ставлення з боку ведучих передачі та редакції телеканалу, щоб забезпечити надання глядачам достовірної та повної інформації. Зокрема, не було вжито жодних дій, щоб зупинити риторику, яка містить мову ворожнечі, не було вказано альтернативної точки зору з питання, яке є чутливим для національної безпеки України, забезпечення прав і свобод громадян України. Працівниками телерадіоорганізації були проігноровані обов`язки та відповідальність перед українським суспільством, передбачені Законом України «Про телебачення і радіомовлення», зокрема ведучими передачі не було вжито заходів щодо припинення правопорушення під час прямої трансляції. Слід наголосити, що повторна трансляція передач у запису передбачає можливість перевірки достовірності поширеної інформації, обов`язок творчих працівників перевіряти достовірність і об`єктивність поширюваної інформації, не допускати поширення інформації, яка має ознаки закликів до розпалення ворожнечі та відповідальність за порушення законодавства про телебачення і радіомовлення. Проте, повтор передачі «Важливе», що містила інтерв`ю з ОСОБА_1, транслювалася без змін та модерації 10 разів, що вказує на редакційну позицію телеканалу ТОВ «Наша Прага», м. Київ, яка співпадає з пропагандистською позицією Російської Федерації, яка здійснює військову агресію проти України, що може створити додаткову напругу в українському суспільстві та загрожувати національній безпеці та територіальній цілісності України. Таким чином, трансляція передачі «Важливе» в ефірі ТОВ «Наша Прага», м Київ за 22, 23, 25, 26, 27 та 28 червня 2021 року містить ознаки порушення вимог Закону України «Про телебачення і радіомовлення»:

- абзацу 4 частини другої статті 6 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (не допускається використання телерадіоорганізацій для: закликів до розв`язування агресивної війни або її пропаганди та/або розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті);

- пунктів а) та в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (Телерадіоорганізація зобов`язана: дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії; поширювати об`єктивну інформацію).

Розглянувши результати моніторингу телепрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ за 22, 23, 25, 26, 27 та 28 червня 2021 року, керуючись частиною першою статті 70 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», статтею 13 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення», абзацом 28 пункту 6 Доктрини інформаційної безпеки України, затвердженої Указом Президента України від 25 лютого 2017 року №47/2017, абзацом третім пункту 3 розділу ІІІ та пунктом 10 розділу VII Інструкції про порядок здійснення моніторингу телерадіопрограм, проведення перевірок телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги, оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої рішенням Національної ради від 08 лютого 2012 року №115, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2012 року за №313/20626 (у редакції рішення Національної ради від 09 листопада 2017 року №2127 (із змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 грудня 2017 року за №1468/31336), Національна рада вирішила призначити позапланову безвиїзну перевірку діяльності ТОВ «Наша Прага» з метою дотримання вимог:

- абзацу 4 частини другої статті 6 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (не допускається використання телерадіоорганізацій для: закликів до розв`язування агресивної війни або її пропаганди та/або розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті);

- пунктів а) та в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» (Телерадіоорганізація зобов`язана: дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії; поширювати об`єктивну інформацію).

Відповідно до приписів пункту 2 розділу І Інструкції про порядок здійснення моніторингу телерадіопрограм, проведення перевірок телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги, затвердженої рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 08 лютого 2012 року №115, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2012 року №313/20626 (у редакції рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 09 листопада 2017 року №2127) (далі по тексту - Інструкція №115):

- акт моніторингу - службовий документ, складений уповноваженою особою Національної ради, в якому відображаються результати моніторингу;

- моніторинг - комплекс заходів, спрямованих на фіксацію і аналіз мовлення або програмної послуги, який здійснюється шляхом запису, перегляду (прослуховування) телерадіопрограм, що розповсюджуються ліцензіатами.

Згідно пункту 4 розділу ІІ Інструкції №115 моніторинг телерадіопрограм телерадіоорганізацій передбачає: запис та збереження телерадіопрограм спеціалізованим технологічним обладнанням для приймання, запису і зберігання телерадіопрограм; перегляд (прослуховування) записаних телерадіопрограм; аналіз отриманих результатів і складання акта моніторингу; зберігання записів телерадіопрограм (за необхідності).

При цьому, акт моніторингу складається після аналізу отриманих результатів, проте, положеннями Інструкції №115 не передбачено відображення такого аналізу в акті.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Інструкції №115 в акті моніторингу телерадіопрограм телерадіоорганізації зазначають: найменування телерадіоорганізації; номер ліцензії; технічні параметри мовлення; вихідні дані (логотип, позивні); дату мовлення ліцензіата, що є предметом моніторингу; час початку програм (передач) (за необхідності); елементи програмного наповнення (за необхідності); назву програм (передач) (за необхідності); мову програм (передач) (за необхідності); жанр (тип) програм (передач) (за необхідності); програми (передачі) власного виробництва (за необхідності); національний/іноземний аудіовізуальний продукт (за необхідності); хронометраж програм (передач) (за необхідності); посаду, прізвище та ініціали уповноваженої особи, яка здійснила моніторинг; дату складання акта моніторингу; іншу інформацію залежно від предмета та виду моніторингу.

Пунктом 4 Положення про відділ моніторингу управління контролю та аналізу телерадіомовлення, затвердженого рішенням Національної ради від 13 грудня 2018 року №2199 визначено, що відділ моніторингу, зокрема здійснює моніторинг телерадіопрограм телерадіоорганізацій та телерадіопрограм, які надаються у складі програмної послуги, на предмет дотримання вимог чинного законодавства та умов ліцензій.

Судом встановлено, що акт моніторингу телерадіопрограми ТОВ «Наша Прага», м. Київ містить всі передбачені пунктом 7 розділу ІІ Інструкції №115 складові, складено уповноваженою особою відповідача ОСОБА_2 за наслідками здійсненого моніторингу та аналізу отриманих результатів.

Частиною сьомою статті 4 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» визначено, що держава всіма можливими законними засобами не допускає в інформаційних та інших телерадіопрограмах систематичного цілеспрямованого безпідставного загострення уваги на війні, насильстві і жорстокості, розпалюванні расової, національної та релігійної ворожнечі або позитивного їх подання (трактування), а також забезпечує ідеологічний і політичний плюралізм у сфері аудіовізуальних засобів масової інформації.

В оскаржуваному рішенні містяться дані щодо ознак порушення ліцензіатом вимог законодавства, підтверджені актом моніторингу позивача за період 22-28 червня 2021 року, який є належним доказом на підтвердження обставин, з настанням яких у Національної ради виникли повноваження для прийняття рішення про призначення перевірки позивача.

Отже, Національна рада з дотриманням установленої процедури прийняла оскаржуване рішення за наявності для цього визначених законом підстав.

З урахуванням викладеного, суд не приймає до уваги доводи позивача про невиправдане втручання відповідача у його діяльність як засобу розповсюдження інформації.

Щодо доводів позивача про відсутність в оскаржуваному рішенні чітко визначених ознак складу правопорушення, в яких відповідач вбачає ознаки порушення ліцензіатом вимог законодавства, то висновок відповідача в оскаржуваному рішенні про наявність таких ознак не є тотожним його висновку про порушення позивачем вимог законодавства.

Висновок про порушення позивачем вимог законодавства може бути складений Національною радою лише за результатами перевірки позивача, проведеної на підставі оскаржуваного акта.

Здійснення судом оцінки висловлювань осіб, викладених в оскаржуваному рішенні, на предмет їх відповідності вимогам законодавства, виходить за межі даного спору та стосується повноважень Національної ради, які вона може реалізувати в ході перевірки позивача на підставі оскаржуваного рішення.

Згідно з пунктом 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Hirvisaari v. Finland від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Крім того судом враховується, що згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Додатково суд зазначає, що у межах заявлених позовних вимог позивач оскаржує рішення Національної Ради України з питань телебачення і радіомовлення від 15 липня 2021 року №918 про призначення позапланової безвиїзної перевірки позивача, яке, в розумінні положень законодавства, є індивідуальним актом (ненормативним правовим актом).

У рішенні Конституційного Суду України у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення підпункту 2 пункту 3 розділу IV Закону України «Про Конституційний Суд України»" стосовно правових актів органів Верховної Ради України (справа про акти органів Верховної Ради України) від 23 червня 1997 року № 3/35-313 вказано, що за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. Ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Отже, оскаржуване рішення є індивідуальним правовим актом, тобто офіційно оформленим результатом волевиявлення органу державної влади, здійснюваним в односторонньому порядку і спрямованим на виникнення певних юридичних наслідків, стосується конкретно інтересів позивача, його прав і обов`язків, оскільки породжує для нього певні юридичні наслідки.

Водночас, як зазначено відповідачем у запереченнях, на виконання наказу голови Національної ради від 16 липня 2021 року №5а/184 було здійснено позапланову безвиїзну перевірку ТОВ «Наша Прага», м. Київ, за результатами якої складено акт від 13 серпня 2021 року №160. Відтак, оскаржуване рішення як акт індивідуальної дії є вичерпаним, а отже, задоволення позову у частині скасування вказаного рішення, не може призвести до відновлення порушених прав позивача, оскільки після проведення перевірки права позивача порушують лише наслідки проведення відповідної перевірки.

Таким чином, оскаржуване рішення Національної Ради України з питань телебачення і радіомовлення від 15 липня 2021 року №918 як акт одноразового застосування, вичерпав свою дію фактом свого виконання, а тому він не може бути скасований судом після його виконання.

Вказана правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 21 лютого 2019 року у справі №807/2062/17.

Аналізуючи вищевикладене та надані докази у їх сукупності, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки оскаржуване рішення видане відповідачем в межах повноважень та відповідно до законодавства і не порушує права та інтереси позивача, тому підстави для визнання його протиправним і скасування у суду відсутні.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На переконання суду, відповідачем доведено правомірність вчинених дій, з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Наша Прага» - відмовити повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Аверкова