Справа № 320/4526/22
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2022-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4526/22 Суддя (судді) першої інстанції: Брагіна О.Є.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Карпушової О.В.,

Лічевецького І.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної академії внутрішніх справ України на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2022 року по справі за адміністративним позовом Національної академії внутрішніх справ України до ОСОБА_1 про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В :

Національна академія внутрішніх справ України звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просила: стягнути з ОСОБА_1 на користь Національної академії внутрішніх справ вартість витрат, пов`язаних з утриманням відповідача у навчальному закладі у сумі 94 874,80 гривень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25 травня 2022 року позовну заяву було залишено без руху.

У подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2022 року позовну заяву Національної академії внутрішніх справ про стягнення коштів, - повернуто позивачеві.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нову, якою направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначена апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскільки ОСОБА_1 був звільнений зі служби в поліції 12.04.2022, та протягом місяця відповідачем не було добровільно повернуто кошти, 16.05.2022 позивачем було звернуто до суду з відповідним позовом.

Однак, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2022 такий позов було повернуто у зв`язку з відсутністю інформації щодо можливості діяти представника позивача у порядку самопредставництва, що слугувало підставою для звернення з повторною позовною заявою 20.05.2022.

На думку апелянта, вказані обставини свідчать про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду.

До того ж, апелянт звертає увагу на те, що дотримання досудового порядку у вказаних справах про стягнення коштів, витрачених на утримання в університеті є обов`язковим.

Згідно частини другої ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем не надано суду обґрунтованих доводів в підтвердження поважності пропущення строку звернення до суду з адміністративним позовом, а тому суд констатує факт подачі позовної заяви з порушенням строку, визначеного статтею 122 КАС України.

Колегія суддів не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина перша статті 5 КАС України).

У частині п`ятій ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено вимоги, які застосовуються до позовної заяви.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку і докази поважності причин його пропуску.

Згідно з п. 5 частини першої ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У силу вимог частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьої цієї ж статті обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, положеннями частини п`ятої статті 122 КАС України унормовано, що для звернення до суду у справах прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення встановлюється місячний строк.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що приписами чинного законодавства визначено спеціальний місячний строк звернення до суду, недотримання, якого є підставою для залишення такого позову без розгляду або повернення.

При цьому, наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

За правилами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини другої вказаної статті якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суд будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, дотримання строків на подання позовної заяви є однією з умов дисциплінування учасників судового процесу. У випадку ж пропуску строку, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Згідно правової позиції Верховного Суду у постановах від 26.06.2018 у справі №473/653/17, від 18.01.2019 в справі № 576/1434/17, при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що предметом даного позову є стягнення з ОСОБА_1 на користь Національної академії внутрішніх справ вартість витрат, пов`язаних з утриманням відповідача у навчальному закладі у сумі 94 874,80 гривень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25 травня 2022 року вказану позовну заяву було залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду та не сплати судового збору.

На виконання вимог вказаної ухвали 03 червня 2022 року позивачем надано до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та квитанцію про сплату судового збору.

Вказана заява обгрунтована тим, що пропуск строку звернення до суду обумовлений поверненням поданої вперше позовної заяви від 16.05.2022 Київським окружним адміністративним судом з підстав звернення неуповноваженої особи- представника Національної академії внутрішніх справ.

Крім того, позивач зазначає, що згідно роз`яснень Верховного Суду запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуального строку.

Так, згідно пункту 5 Порядку відшкодування особами витрат, пов`язаних з їх утриманням у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 12 квітня 2017 року №261 після видання наказу про звільнення (відрахування з вищого навчального закладу) особи керівник органу поліції (вищого навчального закладу) або за його дорученням інша посадова особа видає зазначеній особі під підпис повідомлення із зобов`язанням протягом 30 діб з моменту отримання повідомлення відшкодувати МВС витрати із зазначенням їх розміру та реквізитів розрахункового рахунка для перерахування коштів.

Таке повідомлення може бути надіслано особі рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення за останнім місцем реєстрації, зазначеним у матеріалах її особової справи.

За правилами частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як свідчать матеріали справи, позивач звернувся до суду вперше з вказаною позовною заявою 16 травня 2022 року з огляду на застосування досудового порядку врегулювання даного спору, так як повідомлення відповідачу про необхідність відшкодування коштів у зв`язку зі звільненням останнього зі публічної служби в органах поліції 11.04.2022, було направлено 15 квітня 2022 року.

Однак, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19 травня 2022 року у справі №320/4402/22 таку позовну заяву було повернуто.

У той же час, вже 20 травня 2022 року позивачем повторно подано позовну заяву з дотриманням вимог КАС України в частині підтвердження повноважень представника.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Згідно правової позиції Верховного Суду у постановах від 26.06.2018 у справі №473/653/17, від 18.01.2019 року в справі № 576/1434/17, при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

У свою чергу, у статті 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Колегія суддів підкреслює, що з метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на судове оскарження рішень особа, яка має намір подати позовну заяву, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

До того ж слід відзначити, питання поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку у всіх абсолютно випадках.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на застосування позивачем обов`язкового досудового порядку вирішення спору, та факт отримання 20 травня 2022 року позивачем ухвали від 19.05.2022 у справі №320/4402/22, колегія суддів приходить до висновку про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

З огляду на вказане, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви, є передчасною.

Слід зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За правилами частини третьої ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно з ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Отже, враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції від 09 червня 2022 року про повернення позовної заяви - скасувати та направити справу до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Національної академії внутрішніх справ України задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2022 року скасувати, а справу №320/4526/22 направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді О.В. Карпушова

І.О. Лічевецький