Справа № 640/1710/20
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 серпня 2022 року м. Київ № 640/1710/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Колодяжного В.Є., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «КАПУЦИН»
доГоловного управління ДПС у м. Києві
про визнання протиправним та скасування індивідуальних актів суб`єкта владних повноважень
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КАПУЦИН» (далі позивач, ТОВ «КАПУЦИН») звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 06.11.2019 № 2 (форма «Р») про збільшення TOB «КАПУЦИН» () суми грошового зобов`язання за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на 21 136,00 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 06.11.2019 № 2 (форма «Р») про збільшення TOB «КАПУЦИН» () суми грошового зобов`язання за платежем Податок на прибуток приватних підприємств на 38 651,00 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 06.11.2019 № 2 (форма «П») про зменшення TOB «КАПУЦИН» () суми від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток у розмірі 36 544,00 грн.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідач прийшов до помилкового висновку про нереальність здійснених господарських операцій, що стало підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.01.2020 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у адміністративній справі № 640/1710/20, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

24.02.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, у якому останній заперечує проти позову. Крім того, у відзиві на адміністративний позов, відповідачем заявлено клопотання про виклик в судове засідання у справі у якості свідків: ОСОБА_1 з метою з`ясування обставин виконання спірних договірних відносин та підтвердження або спростування факту ведення фінансово-господарської діяльності від імені директора ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» (код 39140922) (стара назва ТОВ «АЛЬТОР»; ОСОБА_2 з метою з`ясування обставин виконання спірних договірних відносин та підтвердження або спростування факту ведення фінансово-господарської діяльності від імені директора ТОВ «ФЕЛОРІС ПЛЮС» (код 41324730); ОСОБА_3 з метою з`ясування обставин виконання спірних договірних відносин та підтвердження або спростування факту ведення фінансово-господарської діяльності від імені директора ТОВ «КАЛІСТО ІНТЕЛ» (код 40993542); ОСОБА_4 з метою з`ясування обставин виконання спірних договірних відносин та підтвердження або спростування факту ведення фінансово-господарської діяльності від імені директора ТОВ «КАЛАБРІЯ ПЛЮС» (код 39929641).

Вирішуючи дане клопотання щодо виклику свідків, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, показами свідків.

Відповідно до частин першої-другої статті 65 КАС України як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Відповідно до статті 92 КАС України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Так, за правилами ч. 3 ст. 90 КАС України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з ч. 1 ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Тож за правилами цієї норми при оцінці доказів, достатності доказів діють спеціальні правила - стандарти доказування, якими має керуватися суд при вирішенні справи. За стандартом достатності, якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. Стандарти доказування є важливим елементом принципу змагальності, який в адміністративному судочинстві урівноважується принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Суд, вирішуючи клопотання позивача про виклик свідка, звертає увагу, що ним не доведено про неможливість встановлення судом відповідних обставин з наданих учасниками справи матеріалів та долучених позивачем до позовної заяви доказів.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість клопотання про виклик свідків, у зв`язку із чим у задоволені відповідної заяви слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 65, 72, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача про виклик свідків відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Пащенко