Справа № 160/22774/21
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Санпро" про застосування заходів реагування,-
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Санпро», в якому просить:
Позовні вимоги обгрунтовані посиланням на встановлення під час планової первірки порушень Товариством з обмеженою відповідальністю «Санпро» Правил пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому є підстави для застосування до відповідача заходів реагування.
22.02.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву.
Відповідач не погоджується з наведеними у позовній заяві обставинами і правовими підставами, просить звернути увагу на наступне:
Інспекцією ДСНС за результатами перевірки припис про усунення порушень (з наданням термінів для виконання) не надавався.
Деякі із зауважень були виконані на момент перевірки, а деякі не мають обгрунтування і не вимагають виконання.
Акт №671 і таблиця до нього не є належними доказами, оскільки не містять інформацію про створення загрози життю та/або здоров"ю людей на об"єктах ТОВ «Санпро» по вул. Коломойцівська, 3 в м. Кривий Ріг.
Відповідач стверджує, що підприємством проведена відповідна робота по підвищенню протипожежного і техногенного стану об`єктів та надає копії документів, що на його думку підтверджують проведену роботу по зауваженням ДСНС в акті.
25.03.2022 через систему «Електронний суд» від позивача до суду надійшли додаткові пояснення у справі.
Головне управління ДСНС повідомило, що у період з 15.02.2022 по 18.02.2022 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» було проведено позапланову перевірку ТОВ «Санпро», за результатами якої було складено акт перевірки від 18.02.2022 №56.
В період з 14.02.2022 по 25.03.2022 суддя знаходилась у відпустці.
Розгляд справи здійснюється після виходу судді з відпустки.
Судом встановлено наступні обставини справи:
Відповідно до п. 1 наказу Криворізького районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (з основної діяльності) від 20.10.2021 №19 наказано провести у листопаді-грудні 2021 планові перевірки об`єктів щодо виконання суб"єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки згідно з Переліком об"єктів, що підлягають плановій перевірці, що додається.
Зокрема, до вказаного Переліку було включено ТОВ «Санпро» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Коломойцівська, 3.
Повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) №1567/02-21 від 10.09.2021 було надіслано 15.09.2021 на електронні адресу ТОВ «Санпро».
За результатами проведення планового заходу державного (контролю) щодо дотримання суб"єктом господарювання ТОВ «Санпро» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки складено акт від 16.11.2021 за №671.
Позивач вважає, що перелічені у акті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення з позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного:
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) передбачені Законом України № 877-V від 05.04.2007 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (Закон № 877-V).
За визначенням у ст. 1 вказаного закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, затверджено Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій.
Підпунктом 39 п. 4 Положення на Державну службу України з надзвичайних ситуацій покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правлвих актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
За п. 7 Положення Державна служба України з надзвичайних ситуацій здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Відповідно до ч.6 ст.7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Згідно з ч.7 ст.7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Тобто, складання припису передбачено у випадку вжиття інших заходів реагування ніж повного або часткового зупинення виробництва, а тому не може бути підставою для відмови у позові, на яку посилається відповідач.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (КЦЗ України).
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Частиною 1 ст. 65 КЦЗ України встановлено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) щодо, зокрема суб`єктів господарювання.
За ст. 66 КЦЗ України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до п.11, п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.
До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом
Частиною 1 ст.70 КЦЗ України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 КЦЗ України).
За приписами п. 3 ст. 55 КЦЗ України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких субьєктів господарювання.
Перелік завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту наведений у ч.1 ст. 20 КЦЗ України (станом на день укладення акту відповідача).
До завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема:
- забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання (п.1);
-забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту (п.2);
-розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії (п. 3);
- організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання (п. 4);
-створення диспетчерських служб відповідно до цього Кодексу та інших законів, необхідних для забезпечення безпеки об`єктів підвищеної небезпеки (п. 6);
-здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки (п. 8);
-проведення об`єктових тренувань і навчань з питань цивільного захисту (п. 11);
- забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу (12);
-здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій (п. 13);
-забезпечення дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту (п. 15);
- створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (п. 18);
-розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання (п. 19);
-забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки (п. 21);
-утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням (п. 22);
-здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики (п. 23).
Суд вважає, що порушення протипожежних норм наведені в акті позивача від 16.11.2021 №671 в більшості створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності проведених замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке може прзвести до виникнення пожежі і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур).
При перевірки будівлі відповідача встановлено відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації і системи оповіщення, неналежне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації,що призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які пебувають у будівлі. В цьому випадку первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння і чадний газ унеможливлять своєчасну і безпечну евакуацію людей.
За відсутності аварійного (евакуаційного) освітлення люди не зможуть покинути небезпечне місце. Вказане порушення унеможливить орієнтацію на шляхах евакуації, пошук засобів безпеки і пожежогасіння.
Зменшення висоти у просвіті евакуаційних виходів (дверей) на шляху евакуації можуть призвести до перешкодження евакуації людей, затору людського потоку і збільшення часу евакуації.
Порушення виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур).
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм (національних стандартів) призводить до унеможливлення гасіння пожежі. Допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, яадного газу та впливу підвищених температур.
Такий вид порушення як відсутність або невідповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі може призвести до її руйнування, поширення зі збільшеням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
До порушень відповідача також віднесено відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження, що спричинить до збільшення часу передачі інформації про пожежу та прибуття пожежних підрозділів.
За відсутності перевірки (огляду) пристроїв захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум"я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами.
До пізнього виявлення пожежі може призвести відсутність автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації.
У випадку відсутності протипожежних перешкод з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності, можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров"ю людей.
Порушення виконання монтажу проводів і кабелів, використанні тимчасових електричних мереж призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі і зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищення температур).
До займання та виникнення пожежі в приміщенні з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі на людей може призвести порушення умов експлуатації топочної (котельні), аварійна експлуатація обладнання і нагрівання елементів обладнання.
Відсутність протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив нбезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищення температур), унемоливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння.
Відсутність або порушення монтажу сходів для евакуації людей, унеможливлить їх використання як шляху евакуації при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
Неналежне утримання та експлуатація резервуарів може призвести до розтікання палива при пожежі, поширення пожежі на інші резервуари, будівлі, споруди, транспортні засоби і унеможливлить підступи до осередку пожежі для його гасіння.
За відсутності схеми підключення електрощиту з пояснювальним написом унеможливлюється у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окремого приміщення.
Під час перевірки встановлено відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність іхнього технічного стану, що унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації.
Порушенням правил пожежної безпеки є відсутність розрахункової кількості плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою, оскільки це унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку.
Відсутність або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції спричиняє небезпечне іскріння, полум"я та електричний струм, що виникає у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів та сприяє виникненню пожежі.
Під час перевірки встановлено відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму, навчання з питань цивільного захисту, навчання персоналу діям у разі виникнення надзвичайних ситуацій та аварій, декларації безпеки об"єкту підвищеної небезпеки, плану локалізації і ліквідації аварійних ситуацій та аварій, диспетчерської служби та об"єктових матеріальних резервів для запобігання та ліквідації надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру і їх наслідків, призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі чи надзвичайної ситуації, що перешкоджає евакуації людей.
Відсутність автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення персоналу і населення, яке проживає в зоні можливого ураження, сприяє тому, що надзвичайна ситуація буде виявлена на більш пізній стадії розвитку, у зв"язку з чим заходи щодо її ліквідації на ранній стадії будуть не ефективними.
У відповідача виявлено також відсутність засобів індивідуального захисту, що може призвести до ураження органів дихання працюючого персоналу і збільшити кількість летальних випадків.
Під час перевірки також виявлено відсутність декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що забороняє початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб"єктом господарювання об"єктів нерухомості без погодження з органами ДСНС України у Дніпропетровській області.
Перевіркою встановлено і інші порушення, що можуть створювати загрозу життю та/або здоров"ю людей.
При зберіганні таких умов для працівників існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.
Суд наголошує, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За визначенням у п.26 , 32,33, 43 ч.1 ст.2 КЦЗ України пожежа - неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища;
-пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю;
-техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на об`єктах, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій;
-небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
При цьому, суд враховує, що такий захід реагування як повне зупинення експлуатації будівель і споруд ТОВ «Санпро» має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Крім того, такий захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Щодо твердження відповідача про усунення виявлених порушень, судом встановлено, що після усунення недоліків і порушень зазначених в акті, Товариство звернулось до відповідача про проведення повторної перевірки.
Повторна (позапланова) перевірка ТОВ «Санпро» була проведена в період з 15.02.2022 по 18.02.2022. Відповідно до акту №56 від 18.02.2022, складеного за результатами перевірки позивачем усуненні порушення по 39 пунктам, що складає меншу частину первинно виявлених порушень.
Отже, за результатами здійснення чергового перевірочного заходу відповідачем не було повністю усунуто всі порушення.
При цьому, при вирішенні питання про наявність підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі, суд виходить з того, чи можуть порушення, що не були усунуті, призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей.
Дослідивши акт №56 від 18.2.2022 суд встановив, що більшість не усунутих відповідачем порушень є суттєвими і створюють загрозу життю та здоров`ю людей (працюючого персоналу тощо).
Верховний Суд від 13.08.2019 у справі №2340/2816/18 зазначає, що відповідач зобов`язаний надати докази, які свідчать про повне усунення порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. У протилежному випадку вказані порушення вважаються такими, що не усунуті, і можуть призвести до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
У постанові від 29.10.2020 у справі №815/6378/17 суддів Верховний Суд наголошує, зокрема, що саме контролюючий орган наділений дискреційними повноваженнями щодо встановлення наявності або відсутності порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, та лише цей орган здійснює прогнозування імовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику.
Таким чином, посадові особи органу державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, які володіють спеціальними знаннями у цій сфері, здійснюють контроль стану пожежної безпеки на відповідних об`єктах, визначаючи при цьому наявність/відсутність загрози життю та/або здоров`ю людей.
У постанові від 01.12.2021 у справі №1.380.2019.004026 Верховний Суд вказує, що поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Захист життя людини є обов`язком держави. Поряд з цим, ще одним конституційним положенням встановлено, що людина, її життя і здоров`я визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю (ст.27 Конституції України).
Відповідно до ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Враховуючи вищенаведене, оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову.
За ч.2 ст. 139 КАС при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати стягненню з відповідача не підлягають.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Санпро» про застосування заходів реагування -задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимогстатті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона