Справа № 640/13999/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 серпня 2022 року м. Київ № 640/13999/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вовк П.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ),

до Міністерства фінансів України (01008, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 12/2)

про визнання протиправними та скасування висновку і наказів, поновлення на роботі, стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва через систему «Електронний суд» надійшов позов ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) до Міністерства фінансів України (далі також відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства фінансів України №563/о від 05 листопада 2021 року «Про відсторонення від роботи ОСОБА_1 »;

визнати протиправним та скасувати Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Міністерства фінансів України, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» відносно головного спеціаліста ОСОБА_1 , якій виставлено «негативну» оцінку, затверджений наказом Міністерства фінансів України №633/о від 23 грудня 2021 року;

визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства фінансів України № 633/ о від 23 грудня 2021 року «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» відносно головного спеціаліста ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства фінансів України №636/о від 29 грудня 2021 року «Про звільнення ОСОБА_1 », яким звільнено ОСОБА_1 06 січня 2022 року з посади головного спеціаліста відділу поточного планування державного бюджету Управління планування державного бюджету Департаменту державного бюджету на підставі п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу» у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності;

поновити ОСОБА_1 на посаду головного спеціаліста відділу поточного планування державного бюджету Управління планування державного бюджету Департаменту державного бюджету Міністерства фінансів України з 06 січня 2022 року;

стягнути з відповідача не нараховану та невиплачену заробітну плату за час відсторонення з 08 листопада 2021 року по 06 січня 2022 року у розмірі 60 788, 87 грн.;

стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 08 листопада 2021 року по 04 лютого 2022 року в розмірі 285 489,00 грн., з урахуванням збільшення на день прийняття рішення, без урахування обов`язкових податків та зборів.

Згідно з п. 3 ч. 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» (далі також Закон) встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Водночас, згідно з ч. 2 статті 4 вказаного Закону ставка судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2022 року у розмірі 2481 гривні.

За правилами ч. 3 статті 6 Закону, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак, за подання даного позову у позивача виник обов`язок сплатити судовий збір у загальному розмірі 2 977, 20 грн. за 3 вимоги немайнового характеру (наказ про відсторонення від роботи, Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Міністерства фінансів України, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» та наказ «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців») або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання вимог ч. 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додано квитанцію № 1 від 09 серпня 2022 року на суму 2 900, 00 грн.

Таким чином, судовий збір за подання даного позову сплачено не у повному обсязі.

Згідно з ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 статті 122 КАС України).

Водночас, відповідно до ч. 5 статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За правилами ч. 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачем, у тому числі, оскаржується наказ про відсторонення від роботи від 05 листопада 2021 року, Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Міністерства фінансів України, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В» від 23 грудня 2021 року; наказ «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» від 23 грудня 2021 року та наказ про звільнення від 29 грудня 2021 року.

Водночас, із даним позовом ОСОБА_1 звернулась 29 серпня 2022 року (створено в системі «Електронний суд» 24 серпня 2022 року), тобто з пропуском строку звернення до суду.

Позивач просить суд визнати пропущений строк для звернення до суду з позовом поважним та поновити його, з огляду на наступне.

Накази про відсторонення та про звільнення позивач отримала засобами поштового зв`язку 10 січня 2022 року та 04 лютого 2022 року, в межах строку звернення, подала до Окружного адміністративного суду міста Києва відповідний позов.

31 грудня 2021 року ОСОБА_1 отримала від відповідача лист з копією наказу про затвердження висновку щодо оцінювання №633/о від 23 грудня 2021 року та скористалась правом досудового порядку вирішення спору шляхом подачі скарги на такий висновок.

На думку позивача, в частині строку звернення до суду із вимогами щодо визнання протиправним та скасування вказаного наказу та висновку, який цим наказом затверджений мають бути застосовані положення не ч. 2 статті 122 КАС України, а ч. 4 статті 122 КАС України, відповідно до яких, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Враховуючи застосування позивачем досудового порядку вирішення спору, то для оскарження наказу №633/о від 23 грудня 2021 року та висновку, який цим наказом затверджений, не минув тримісячний строк для звернення до суду станом на момент подання першого позову 04 лютого 2022 року.

Згідно даних КП «ДСС», в провадженні судді Окружного адміністративного суду міста Києва Амельохіна В.В. перебувала адміністративна справа № 640/4426/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства Фінансів України з аналогічними позовними вимогами.

Ухвалою суду від 10 лютого 2022 року в межах справи № 640/4426/22 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху із встановленням позивачу десятиденного терміну на усунення її недоліків шляхом подання до суду із супровідним листом: доказів надіслання позивачем листом з описом вкладення на поштову адресу відповідача копії позовної заяви з додатками; докази сплати судового збору у розмірі 2977, 20 грн.; заяви про поновлення строку звернення до суду та додатки до позовної заяви читабельного тексту.

Вказана ухвала суду отримана ОСОБА_1 18 лютого 2022 року відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення АТ «Укрпошта» 196), таким чином строк на усунення недоліків сплинув 28 лютого 2022 року.

Оскільки позивач не усунула недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, ухвалою суду від 30 травня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто.

У своїй заяві позивач зазначила, що 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією росії проти України було запроваджено воєнний стан відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який продовжений Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, Указом від 17 травня 2022 року № 341/202, продовжити строк дії воєнного стану в Україні до 21 листопада 2022 року.

У зв`язку з початком активних бойових дій в Києві та Київській області, 24 лютого 2022 року позивач виїхала з місця свого проживання (м. Київ) за межі області.

Враховуючи бойові дії в Київській області та в передмістях Києва представник позивача, адвокат Ганна Лисенко, була змушена евакуюватись з міста Бучі до Волинської області, що зумовило неможливість подальшої роботи в офісі, місцерозташування якого м. Буча, що підтверджується довідкою ВПО. В офісі залишились документи по даній справі та офісне приладдя (ноутбук, прінтер).

Позивач не встигла до війни передати представнику ухвалу про залишення без руху, тому адвокату не було відомо текст ухвали та суть недоліків, які необхідно було усунути. Отже, представник позивача не встигла в десятиденний строк усунути недоліки позовної заяви з об`єктивних причин.

У серпні 2022 року представник позивача повернулась до місця постійного проживання та місця роботи (Буча) та 12 серпня 2022 року було подано заяву про усунення недоліків позовної заяви. Таким чином, у найкоротший можливий строк стороною позивача було усунуто недоліки позовної заяви.

24 серпня 2022 року представник позивач з системи «Електронний суд» дізналась про ухвалу про повернення позовної заяви. Таким чином, в межах відведеного строку перед позивачем та його представником з`явились обставини непереборної сили, які унеможливили подачу заяви про усунення недоліків у строк, відведений судом.

Суд не погоджується із такими твердженнями позивача, з огляду на наступне.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зокрема, учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Отже, положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у розгляді судом позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини у пункті 41 зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Отже, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана, з розумним інтервалом часу, сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В контексті викладеного суд зазначає, що в даному випадку саме позивач був зобов`язаний з розумним інтервалом часу добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами упродовж усього періоду після подання ним позову та самостійно цікавитись провадженням у справі.

Однак, незважаючи на це, після отримання в межах справи № 640/4426/22 ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивач, усвідомлюючи встановлені процесуальним законом строки, не вчинила жодних дій щодо усунення недоліків позовної заяви чи подання заяви про продовження строку наданого судом на їх усунення, не скористалась правом оскарження ухвали суду від 30 травня 2022 року про її повернення. І лише у серпні 2022 року (зі спливом шести місяців) звернулась до суду із новим позовом, з аналогічними позовними вимогами.

У відповідності до змісту статті 121 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Позивачем не доведено наявності обставин, що перешкоджали їй звернутись до суду в межах строку, визначеного статтею 122 КАС України, та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на звернення до суду.

Разом з тим, суд зауважує, що не усунення недоліків, в межах адміністративної справи № 640/4426/22 не може свідчити про поважність причин пропуску такого строку, оскільки вказана обставина не є незалежною від його волі та не пов`язана з дійсними істотними перешкодами та труднощами. За виявлення належної активності та небайдужості, існувала об`єктивна можливість реалізувати своє право на звернення до суду у встановлений законом строк.

Подібні висновки містяться в постановах Верховного Суду, зокрема, від 26 березня 2020 року у справі № 805/2688/18-а (адміністративне провадження № К/9901/29555/19), від 24 березня 2021 року у справі № 285/4196/17 (адміністративне провадження № К/9901/26188/19), від 29 квітня 2021 року у справі № 826/12038/17 (адміністративне провадження № К/9901/4194/20).

Таким чином, наведені у заяві підстави пропущення строків звернення до адміністративного суду є неповажними та необґрунтованими належними доками.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до чч. 1-2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків шляхом: надання, документу про сплату судового збору у розмірі 77, 20 грн., сплаченого на рахунок для сплати судового збору Окружного адміністративного суду міста Києва (отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4026007; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: *;101; код ЄДРПОУ платника; Судовий збір за позовом_____, Окружний адміністративний суд міста Києва), або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 2 статті 173 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 161, 169, 173, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

2. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

3. Встановити позивачу десятиденний термін на усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

4. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви вона буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 статті 169 КАС України.

Ухвала суду, відповідно до ч. 2 статті 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя П.В. Вовк