Справа № 640/30400/20
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2022-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2022 року м. Київ № 640/30400/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Арсірій Р.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовомМіністерства оборони України
доДержавної аудиторської служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,,
прийняв до уваги наступне:

Міністерство оборони України звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за процедурою закупівлі UA-2020-09-04-006987-b, Готові текстильні вироби (39520000 3) (Намет ініфікований санітарно-барачний УСБ-56/2005 з тканини С та намет уніфікований санітарно-технічний УСТ-56/2015 з тканини А) оприлюднено 18 листопада 2020 року, в частині встановлених фінансовим органом порушень законодавства, а саме вимог частини 7 статті З Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» та зобов`язання щодо усунення виявлених порушень.

Позовні вимоги мотивовано тим, що Міністерством оборони України не було допущено порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель. Також у висновку про результати моніторингу закупівлі не зазначено, які саме ознаки порушень стали підставою для здійснення моніторингу закупівель. Замовника не було повідомлено про ознаки порушень та предмет дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі та як наслідок замовник був позбавлений можливості надати пояснення, інформацію та матеріали щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Вказаною ухвалою відповідачу надано час для надання відзиву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

29 грудня 2020 року відповідач подав відзив на позовну заяву, у якій зазначив, що моніторинг процедури закупівлі здійснено у відповідності до вимог законодавства, за наслідками якого виявлено порушення Міністерством оборони України вимог частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», яке полягає у не оприлюдненні оголошення про проведення відбору англійською мовою.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

За результатом моніторингу процедури закупівлі UA-2020-09-04-006987-b, Готові текстильні вироби (39520000 3) (Намет уніфікований санітарно-барачний УСБ-56/2005 з тканини С та намет уніфікований санітарно-технічний УСТ-56/2015 з тканини А) відповідач склав висновок від 18 листопада 2020 року у якому зафіксовано порушення частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», а саме: не оприлюднено оголошення про проведення відбору через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою. Порушень Закону України «Про публічні закупівлі» не встановлено.

Моніторинг закупівель було розпочато на підставі наказу Держаудитслужби від 23 жовтня 2020 року № 298 «Про початок моніторингу закупівель».

За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю установлено порушення частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» від 12 травня 2016 року № 1356-VIII.

Таким чином, в межах даного спору слід, зокрема, встановити чи мало місце порушення позивачем вимог частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони».

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі по тексту Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби України визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

При цьому, за правилами абзацу п`ятого підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до статті 2 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні головними завданнями органу державного фінансового контролю є зокрема здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю зокрема через проведення моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Так, відповідно до частини першої статті 71 Закону України Про публічні закупівлі, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Згідно частини другої статті 71 Закону України Про публічні закупівлі рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Відповідно до частини третьої статті 71 Закону України Про публічні закупівлі таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Частина четверта статті 71 Закону України Про публічні закупівлі передбачає, що строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

З аналізу наказу ДАСУ від 29 жовтня 2020 року №298 Про початок моніторингу закупівлі, вбачається, що він містить усі визначені частинами другою четвертою статті 71 Закону України Про публічні закупівлі реквізити, що спростовує доводи позивача про невідповідність рішення відповідача про початок моніторингу вимогам законодавства.

Разом із тим, суд зазначає, що підставою для проведення перевірки визначено інформацію, отриману від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Однак, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які б підтверджували наявність будь-якої отриманої інформації та джерело її походження.

Таким чином, на думку суду, відповідач не довів наявність підстав для призначення та проведення перевірки МОУ.

Відповідно до частини шостої статті 71 Закону України Про публічні закупівлі за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, за правилами частини сьомої цієї статті у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону України Про публічні закупівлі тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Відповідно до частини сьомої статі 3 Закону України Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони оголошення про проведення відбору обов`язково додатково оприлюднюється через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму: для товарів і послуг 35 тисяч євро; для робіт 1500 тисяч євро.

З наведеного вбачається про обов`язок оприлюднення оголошення про проведення відбору англійською мовою за умови якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму: для товарів і послуг 35 тисяч євро; для робіт 1500 тисяч євро.

Станом на день оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору, а саме: 04.09.2020, офіційний курс гривні до євро за інформацією Національного банку України становив 32,7319 грн за 1 євро, відповідно очікувана вартість закупівлі у розмірі 77 236 200,00 грн. перевищувала суму у 35 тис. євро, передбачену для придбання товарів та послуг, відповідно до частини сьомої статті 3 Закону № 1356, позаяк вартість закупівлі станом на 04.09.2020 дорівнювала 2 359 661,37 євро, з урахуванням чого позивач зобов`язаний оприлюднити оголошення про проведення відбору англійською мовою.

Відповідно до пункту 2 Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року №166 (далі по тексту Порядок функціонування системи), адміністратор електронної системи закупівель юридична особа, визначена Уповноваженим органом (Мінекономрозвитку) відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 07 квітня 2020 року №648 визначено інформаційно-телекомунікаційну систему «PROZORRO» (за адресою в мережі Інтернет: www.prozorro.gov.ua) веб-порталом Уповноваженого органу з питань закупівель (далі веб-портал) та визначено відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Державне підприємство «ПРОЗОРРО».

За визначенням пункту 2 Порядку функціонування користувач учасник, постачальник товарів, надавач послуг, виконавець робіт, замовник, орган оскарження, органи, які уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, і Казначейство та його територіальні органи в межах своїх повноважень та інші заінтересовані особи.

Відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу є ДП «ПРОЗОРРО», щодо технічних питань, у тому числі пов`язаних з реалізацією в системі вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

Виходячи з положень Порядку функціонування системи, оператор зокрема повинен забезпечувати усім користувачам на безоплатній основі інформаційну підтримку, рівний доступ до інформації про закупівлі, можливість вчинення усіх необхідних дій для проведення процедури закупівлі та виконання інших вимог, встановлених у Законі та безперебійний обмін інформацією з веб-порталом У повноваженого органу.

Згідно з пунктом 4 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженим Міністерством економічного розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року №1082, (далі по тексту Порядок розміщення інформації) визначено, що замовник/ЦЗО/учасник/постачальник для отримання доступу до автоматизованого робочого місця безоплатно проходить реєстрацію на авторизованому електронному майданчику шляхом здійснення одного із способів ідентифікації відповідно до порядку, установленого Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 6 Порядку розміщення інформації встановлено, що у разі технічного збою під час унесення та або заповнення інформації через автоматизоване робоче місце, що призводить до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель, замовник -ЦЗО/учасник/постачальник отримує технічну підтримку на авторизованому електронному майданчику, на якому здійснюється внесення та заповнення інформації документів.

Як зазначає позивач, інтерфейс електронного майданчику та платформи PROZZORO не передбачає технічної можливості заповнення (зазначення) таких пунктів на англійській мові як: вид предмета закупівлі, адреса поставки, проте, має незмінні дані про замовника в частині його найменування, особи відповідальної та можливості внесення інформації виключно до назви предмета закупівлі. Технічні можливості оприлюднення оголошення на англійській мові обмежено лише кількома рядками. При цьому, жодним нормативно-правовим актом не встановлено яким способом/механізмом замовник оприлюднює оголошення англійською мовою.

Відповідно до частини третьої статті 3 Закону України Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в оголошенні про проведення відбору обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, його код ЄДРПОУ, місцезнаходження, електронна адреса та посилання на офіційний веб-сайт замовника;

2) найменування предмета закупівлі, код відповідно до державного класифікатора, що діє на момент проведення закупівлі;

3) технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі з урахуванням вимог пункту 3 частини другої статті 22 Закону України Про публічні закупівлі;

4) очікувана вартість предмета закупівлі із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість;

5) кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяг; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) дата і час закінчення періоду подання цінових пропозицій;

7) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у відсотках або грошових одиницях (не менше 1 відсотка очікуваної вартості товару, роботи, послуги) та математична формула, що буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки (у разі їх обрання замовником);

8) перелік критеріїв та методика оцінки цінової пропозиції із зазначенням питомої ваги критеріїв (у разі їх обрання замовником);

9) розмір та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення цінової пропозиції (у разі якщо замовник вимагає його надати);

10) розмір, строк, вид та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (у разі якщо замовник вимагає його надати);

11) прізвище, ім`я та по батькові, посада та адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

12) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16 Закону України Про публічні закупівлі, вимоги, встановлені статтею 17 Закону України Про публічні закупівлі, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;

13) необхідність подання одиниці товару (у разі якщо замовник вимагає її надати);

14) тривалість рамкової угоди та перелік предметів закупівлі (у разі наміру замовника укласти рамкову угоду);

15) у разі закупівлі робіт інформація відповідно до вимог пункту 17 частини другої статті 22 Закону України Про публічні закупівлі;

16) інша необхідна інформація залежно від предмета закупівлі.

На переконання суду, аналогічні вимоги частини третьої статті 3 Закону України Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони стосуються оголошення, що публікується замовником як українською мовою, так і англійською мовою.

Відповідно до інформації яка міститься в загальному доступі за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-09-04-006987-b, підтверджується факт оприлюднення позивачем оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу про процедуру закупівлі українською та англійською мовою.

При цьому, суд встановив, що дійсно опубліковане англійською мовою оголошення містить не усю інформацію, опубліковану в оголошенні українською мовою, проте, таке оголошення міститься на сайті Уповноваженого органу.

Разом із тим, на думку суду, недоліки оголошення, опублікованого англійською мовою, а саме відсутність у ньому усієї інформації, передбаченої частиною третьою статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», перекладеної англійською мовою, свідчить про порушення позивачем вимог саме цієї правової норми, а не частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», оскільки на сайті Уповноваженого органу позивач зазначив оголошення англійською мовою, а саме:

Готові текстильні вироби (39520000- 3) (Намет уніфікований санітарно- барачний УСБ-56/2005 з тканини С та намет уніфікований санітарно- технічний УСТ-56/2015 з тканини А) Made-up textile articles (39520000- 3) (Tent unified sanitation-barrack УСБ-56/2005 from fabric C and Tent unified sanitary-technical УСТ-56/2015 from fabric A)

З огляду на викладене, висновок відповідача про порушення частини сьомої статті 3 Закону України Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони документально не підтверджується.

Щодо посилань відповідача про відсутність порушеного права позивача суд зазначає таке.

Згідно з ч. 4 ст. 3 Закону України Про публічні закупівлі відносини, пов`язані із сферою публічних закупівель, регулюється виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.

Законом України «Про публічні закупівлі», а саме пунктом 1 статті 2 визначено що до замовників які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Відповідно до частин шостої-одинадцятої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Пунктом 10 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі» визначено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Отже, враховуючи вищевикладене суд зазначає, що Законом України «Про публічні закупівлі» визначено право позивача на звернення з даним позовом до суду.

Позивач зазначає, що висновок Державної аудиторської служби порушує права та законні інтереси Міністерства оборони України, як замовника які полягають у здійсненні закупівлі товарів, необхідних для забезпечення потреб Збройних Сил України.

Оскільки позивач не був згоден з інформацією, викладеною в оскаржуваному висновку, він скористався своїм правом на оскарження даного висновку та звернувся із відповідним позовом до суду.

Не зважаючи на те, що Міністерство оброни в деяких правовідносинах може виступати як суб`єкт владних повноважень, у цьому конкретному випадку воно не виступає суб`єктом владних повноважень, а є юридичною особою публічного права, щодо якої відповідачем як суб`єктом владних повноважень здійснювались заходи державного нагляду та контролю.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Позивач у своїй позовній заяві виклав зміст дій відповідача, описав, у чому полягало порушення його прав, а тому враховуючи зобов`язальний характер оскаржуваного висновку, суд вважає, що оскаржуваний висновок безпосередньо стосується прав та інтересів позивача і створює правові наслідки.

Суд вважає, що оскаржуваний висновок безпосередньо стосується прав позивача і створює відповідні правові наслідки у сфері публічних закупівель.

Таким чином, з урахуванням відсутності в матеріалах справи жодних доказів на підтвердження порушення позивачем частини сьомої статті 3 Закону України Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони, суд дійшов висновку, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за процедурою закупівлі UA-2020-09-04-006987-b, Готові текстильні вироби (39520000 3) (Намет уніфікований санітарно-барачний УСБ-56/2005 з тканини С та намет уніфікований санітарно-технічний УСТ-56/2015 з тканини А) є протиправним та підлягає скасуванню.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідач не довів правомірність оскаржуваного висновку з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов Міністерства оборони України підлягає задоволенню..

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позов задоволено, на користь позивача належить стягнути сплачений ним судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Міністерства оборони України задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за процедурою закупівлі UA-2020-09-04-006987-b, Готові текстильні вироби (39520000 3) (Намет уніфікований санітарно-барачний УСБ-56/2005 з тканини С та намет уніфікований санітарно-технічний УСТ-56/2015 з тканини А)

3. Стягнути на користь Міністерства оборони України понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р.О. Арсірій