Справа № 640/413/22
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2022-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

11 серпня 2022 року м. Київ№ 640/413/22
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Васильєвої Ю.В.

за участі представників сторін:

представника позивача: Ларіонова М.О.

відповідача: Крутоузова Д.Ю.

розглянувши матеріали адміністративної справи та клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Олам Україна»

до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень- рішень, -

На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 11 серпня 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

У С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Олам Україна» (далі по тексту позивач) з адміністративним позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі по тексту відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 лютого 2022 року відкрито загальне провадження в адміністративній справі № 640/413/22 та призначено підготовче засідання.

У судовому засіданні 26.07.2022 представником відповідача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки позовну заяву підписано неуповноваженою особою.

Відповідно до Протоколу судового засідання від 226.07.2022 суд ухвалив відкласти судове засідання на 10 серпня 2022 року на 10 год. 00 хв. для долучення представником позивача документів на підтвердження повноважень підписанта позову.

09.08.2022 представником позивача до суду подано заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

У судовому засіданні 11.08.2022 представник позивача просив суд відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Представник відповідача просив суд задовольнити заявлене клопотання.

Вирішуючи заявлене представником відповідача клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: 1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності; 2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано; 3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; 4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності; 5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду; 6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява; 7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; 8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу; 9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору; 10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Згідно частини другої статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам) (ч. 3 ст. 43 Кодексу).

У відповідності до вимог частин першої та другої статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Таким чином, позивачами в адміністративних справах можуть, у тому чисті, підприємства, установи, організації (юридичні особи) лише за умови, якщо такі юридичні особи публічного права мають адміністративну процесуальну правосуб`єктність, тобто зареєстровані у статусі юридичної особи.

При цьому адміністративній процесуальній правосуб`єктності притаманна така юридична властивість яка складається з правоздатності, дієздатності і деліктоздатності.

Відповідно до приписів ч. 1, 3 ст. 55 Кодексу адміністративного судочинства України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до ухвали Верховного Суду по справі № 160/6823/19 від 03 лютого 2020 року колегія суддів звертає увагу, що змінами, внесеними до КАС Законом № 309-ІХ розширено перелік випадків самопредставнпцтва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені», а також визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження - це закон, статут, положення, трудовий договір (контракт).

Більше того, за позицією колегії суддів КАС. допуск відповідної особи до участі у справі можливий лише у випадку сукупної наявності цих умов.

Таким чином, щоб визнати особу такою, що діє в порядку самопредставнпцтва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження.

Суд також визнає обґрунтованими доводи представника відповідача щодо того, що у постанові Верховного Суду по справі №826/9769/18 від 26 лютого 2020 року визначено умови допуску особи як самопредставника відповідно до приписів ч. З ст. 55 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 Господарського кодексу України установчим документом акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю і товариства з додатковою відповідальністю є статут.

Частиною 2 ст. 82 Господарського кодексу України передбачено, що установчі документи господарського товариства повинні містити відомості про вид товариства, предмет і цілі його діяльності, склад засновників та учасників, склад і компетенцію органів товариства та порядок прийняття ними рішень, включаючи перелік питань, з яких необхідна одностайність або кваліфікована більшість голосів, інші відомості, передбачені статтею 57 цього Кодексу.

Відтак, з урахуванням вищенаведеного, суд зазначає, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставіїнцтва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності), що в повній мірі відповідає позиції Верховного Суду по справі № 160/6823/19 від 03.02.2020.

Приписи ч. З ст. 55 КАС України містять вичерпний перелік документів на підтвердження повноважень особи, які діє в порядку самопредставництва без додаткового уповноваження, а саме: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт).

Судом встановлено, що позовною заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Олам Україна» підписано юрисконсультом ТОВ «Олам Україна» - Прищепою М.О. в порядку самопредставництва (відповідно до п.п.2, 4 рішення № 13/12/2018 та трудового договору).

Серед долучених до заперечення представником позивача документів надано, зокрема, копію трудового договору №_/2017 від 27 березня 2017 року, копію статуту ТОВ «Олам Україна» у редакції від 13.12.2018, копію статуту ТОВ «Олам Україна» у редакції від 23.06.2021, рішення учасника 13/12/2018 ТОВ «Олам Україна» від 13 грудня 2018 року та від 01.07.2021.

Водночас, як встановлено судом, трудовий договір №_/2017 від 27 березня 2017 року не містить прямої вказівки (чіткого визначення) на те, що особа має право діяти від імені юридичної особи без додаткового уповноваження в порядку самопредставіїицтва, що суперечить приписам ч. 3 ст. 55 КАС України і правовій позиції Верховного Суду по справі № 160/6823/19 від 03.02.2020.

Щодо долучених копій статутів ТОВ «Олам Україна» (у редакції від 13.12.2018 та від 23.06.2021) суд звертає увагу, що відповідно до п. 6.3.4 ст. 6 Статуту виконавчий орган товариства є колегіальним. Назвою виконавчого органу є «Дирекція»; п. 6.3.6 ст. 6 Статуту - Кількісний склад Дирекції і розподіл повноважень між її членами в частині, неврегульованій цим Статутом, визначається рішенням загальних зборів учасників Товариства або рішенням» учасника Товариства; п. 6.3.8.1 ст. 6 Статуту - Директор виконує такі функції, зокрема, без довіреності діє від імені Товариства, представляє його інтереси перед органами державної влади та місцевого самоврядування, перед іншими підприємствами, установами, організаціями і державними органами, відповідає за результати діяльності Товариства перед органами державної виконавчої влади.

Разом з тим, у редакціях Статуту ТОВ «Олам Україна» зміст вищевказаного рішення не відображено в установчому документі, і, як наслідок, не деталізовано повноваження члена Дирекції - юрисконсульта.

Відтак, з урахуванням вищезазначеного та відповідно до ст. 55 КАС України, надані рішення учасника № 13/12/2018 ТОВ «Олам Україна» від 13 грудня 2018 року та від 01.07.2021 не відповідають зазначеним приписам та не є установчим документом в розумінні положень ст. 82 Господарського кодексу України.

Крім того, наданий трудовий договір №_/2017 від 27 березня 2017 року не визначає право юрисконсульта діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження. Водночас, в Статуті ТОВ «Олам Україна» зміст вищевказаних рішень не відображено.

Суд також звертає увагу, що трудовий договір №_/2017 укладено 27 березня 2017 року. Рішення учасника № 13/12/2018 ТОВ «Олам Україна» прийнято 13 грудня 2018 року та 01 липня 2021 року. Будь-які зміни до трудового договору не вносилися, додаткових угод з М.О. Прищепа не укладалося.

Таким чином, суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів представника щодо того, що до позовної заяви не надано належних та достатніх доказів у підтвердження наявності повноважень Прищепи М.О. представляти інтереси ТОВ «Олам Україна» в суді відповідно до закону, статуту, положення чи трудового договору (контракту).

За наведених обставин, враховуючи, що адміністративний позов не підписаний позивачем або особою, яка має права підписувати її, суд прийшов до висновку, що даний позов необхідно залишити без розгляду.

Відповідно п. 2 ч. 1 до ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

При цьому суд роз`яснює позивачу, що відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись положеннями статей 177, 178, 240 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

У Х В А Л И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Олам Україна» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

2. Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали суду складено 15 серпня 2022 року.

Суддя Є.В. Аблов