Справа № 640/2596/22
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2022 року м. Київ №640/2596/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доВищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури
провизнання протиправним та скасування рішення
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

- Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в Київській області;

- Суддя Бобровицького районного суду Чернігівської області Демченко Л.М.;

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у якому просила суд:

- скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ХІ-018/2021 від 30 листопада 2021 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказувала на протиправність оскаржуваного рішення, виходячи з того, що Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури не в повній мірі досліджено обставини справи, оскільки не прибуття в судові засідання, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, були з поважних причин, а тому рішення підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог, виходячи з того, що в оскаржуваному рішенні ВКДКА наявний логічний зв`язок між мотивувальною та резолютивною частинами, під час прийняття рішення ВКДКА враховано наявні обставини, документи, матеріали КДКА регіону, тощо, що стали предметом розгляду ВКДКА. При цьому мотивувальна частина рішення ВКДКА повністю узгоджується з його резолютивною частиною.

Зі змісту оскаржуваного рішення ВКДКА вбачається, що за процедурою прийняття та об`єктивністю досліджень обставин воно повністю відповідає вимогам чинного законодавства, а відтак, прийнято в межах повноважень ВКДКА, з урахуванням всіх наявних матеріалів і обставин справи, є вмотивованим, а викладені в ньому обставини підтвердженими.

Позивач надала відповідь на відзив, в якій заперечила проти висновків, наведених у відзиві, та просила позовні вимоги задовольнити.

В свою чергу, представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив, в яких зауважив на помилковості наведених у відповіді на відзив доводів та просив позовні вимоги залишити без задоволення.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

До Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області 05 квітня 2021 року надійшло звернення (лист) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 .

У листі вказується, що в провадженні Бобровицького районного суду з серпня 2019 року перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 358 КК України.

Захисником обвинуваченого ОСОБА_3 є адвокат Дрижакова Д.Ю.

Виходячи з вищезазначеного листа, суддя вважав, що у діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, вказував на порушення п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», якою передбачено, що адвокат під час здійснення адвокатської діяльності зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики. Також зазначав про порушення адвокатом ст. 12, ч. 2 ст. 17, ст. 42 Правил адвокатської етики.

Разом з тим, заявник вважає, що в процесуальній поведінці адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарних проступків, передбачених ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та порушує перед КДКА Київської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 .

Голова дисциплінарної палати КДКА Київської області 06 квітня 2021 року ОСОБА_4 доручив члену дисциплінарної палати ОСОБА_5 провести перевірку відомостей, викладених в зверненні судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_2 .

Від судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 12 квітня 2021 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшов лист-доповнення про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 .

Адвокатом ОСОБА_1 13 травня 2021 року подано до КДКА Київської області письмові пояснення на звернення (лист) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 .

Проаналізувавши зміст звернення адвокат вважає, що суддею не наведено об`єктивних обставин порушення захисниками Правил адвокатської етики, оскільки дійсно адвокати крім ОСОБА_3 , мають ще значну кількість клієнтів, які потребують захисту їх прав та інтересів, і адвокатом не може надаватися перевага клієнтам з огляду на те з якого часу його справа розглядається в суді.

Заслухавши Голову дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, проаналізувавши звернення суду з додатками, пояснення адвоката та додатки до них, дійшла висновку, що поведінка адвоката ОСОБА_1 як учасника кримінального провадження, яка є одним із критеріїв визначення розумності строків кримінального провадження, вплинула на проведення і завершення судового розгляду протягом розумного строку.

Членом дисциплінарної палати ДП КДКА Київської області ОСОБА_5 8 липня 2021 року за результатами перевірки обставин, викладених в зверненні (листі) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 , складено довідку з кінцевим висновком про необхідність порушення дисциплінарної справи.

За результатами розгляду звернення (листа) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 28 липня 2021 року стосовно адвоката ОСОБА_1 , довідки та матеріалів перевірки, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення, яким порушила дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з прийнятим рішенням 19 серпня 2021 року адвокат ОСОБА_1 звернулась до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на вищевказане рішення (вх.№ 16238 від 19.08.2021).

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури 30 серпня 2021 року листом за вих. №1888 витребувала у КДКА Київської області матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1

16 вересня 2021 року на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла дисциплінарна справа відносно адвоката ОСОБА_1 .

Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 21 вересня 2021 року доручив члену ВКДКА ОСОБА_7 провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі.

У скарзі скаржниця не погоджується з оскаржуваним рішенням, вважає його незаконним та необгрунтованим.

В обгрунтування своїх вимог вказує, що зазначені обставини у зверненні суді не відповідають дійсності; 04.11.2019 вона перебувала в іншій країні, а тому не отримувала судову повістку на 21.11.2019.

Адвокат ОСОБА_1 зазначає, що у випадках коли адвокат не має можливості з`явитися в судове засідання (хвороба, відрядження, зайнятість в іншому процесі, конференція) і своєчасно повідомляє суд про причини неявки, суд визнає причини поважними і не застосовує заходів реагування, зокрема звернення до кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури, і що в даному випадку необхідно виходити з пріоритетності справ для заявника (обвинуваченого), а не суспільних інтересів.

Так, її неявки в судові засідання були виключно з поважних причин і вона кожного разу повідомляла суддю Бобровицького районного суду Чернігівської області про поважність неможливості прибуття у судове засідання.

Зокрема вказує, що 30.10.2019 адвокат Дрижакова Д.Ю. була на прийомі у лікаря.

21.11.2019, 23.12.2019, 22.01.2020 та 10.02.2020 адвокат Дрижакова Д.Ю. приймала участь у процесуальних діях у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні № 0011156 від 18.11.2019 як захисник ОСОБА_8 , якому 19 листопада 2019 року було повідомлено про підозру у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

24.02.2020 адвокат Дрижакова Д.Ю. приймала участь у процесуальних діях у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні №0001807 від 21.02.2020 року як захисник Іванчикової Н.І.

11.03.2020 адвокат Дрижакова Д.Ю. приймала участь у Дніпровському районному суді м. Києва по справі №755/3714/20 та у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні №0001807 від 21.02.2020 року як захисник Іванчикової Н.І.

19.03.2020 приймала участь в Оболонському районному суді м. Києва у справі №756/1433/19 за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_10 про відібрання дитини та повернення її за місцем проживання.

01.06.2020 адвокат Дрижакова Д.Ю. приймала участь в Святошинському районному суді м. Києва у справі №759/8867/20 та у слідчих діях у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні №0003343 від 13.04.2020 року як захисник Гусєва Є.Ю.

10.09.2020 та 07.10.2020 адвокат Дрижакова Д.Ю. хворіла на ниркову коліку, що підтверджується викликами швидкої медичної допомоги.

29.10.2020 приймала участь у слідчих діях у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні №0003425 від 15.04.2020 року як захисник.

26.11.2020 адвокат Дрижакова Д.Ю. приймала участь в Святошинському районному суді м. Києва у справі №759/10711/20.

28.01.2021 адвокат Дрижакова Д.Ю. приймала участь у Господарському суді м. Києва у справі №910/16822/20.

10.02.2021 приймала участь у слідчих діях у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні №0007435 від 29.11.2020 року як захисник ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

18.03.2021 приймала участь у слідчих діях у ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві у кримінальному провадженні №0007746 від 25.12.2020 року як захисник ОСОБА_13 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

06.05.2021 була присутня у м. Харкові по справі №953/16840/20 відносно ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

31.05.2021 була присутня в Одеському апеляційному суді.

Адвокат Дрижакова Д.Ю. вказує, що по даному кримінальному провадженню ОСОБА_3 було пред`явлено обвинувачення за ч. 3 ст. 212 та ч. 1 ст. 358 КК України, за які санкціями даних статей не передбачено позбавлення волі, а тому, відповідно, в пріоритеті були справи, по яким були затримані особи в порядку ст. 208 КПК України.

Позивач вважає подану скаргу помстою з боку судді Демченко Л.M. за її звернення до Вищої ради правосуддя зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді (суддів) стосовно подій 10 лютого 2021 року.

Вказує, що ні суддею ОСОБА_2 , ані КДКА Київської області не враховані погодні умови, які були 10.02.2021, а також ситуація із загальнонаціональним карантином та загрозою захворювання на хворобу Covid-19.

Просить скасувати рішення КДКА Київської області №144/2021 від 28.07.2021 про порушення відносно неї дисциплінарної справи та ухвалити нове рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи.

Письмових заперечень від первинного скаржника на скаргу адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не надходило.

ВКДКА, оцінивши матеріали справи, що надійшли з КДКА регіону, прийшла до висновку, що ДП КДКА Київської області вірно встановлено наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .

ВКДКА 30 листопада 2021 року вирішила скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, Рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 144/2021 від 28.07.2021 року про порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарної справи залишити без змін.

Вважаючи таке рішення відповідача протиправним позивач звернулась з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженим установчим з`їздом адвокатів України 17.11.2012, Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 04.07.2014 №78 (із змінами від 03 липня 2021 року), та іншими нормативно-правовими актами (тут і надалі по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність в Україні» визначено правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

В силу норм статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Статтею 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено стадії дисциплінарного провадження, серед яких: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною першою статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Таким чином, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення КДКА приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Процедура розгляду дисциплінарної справи регулюється статтею 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», яка встановлює, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, на засадах змагальності.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Як вбачається з матеріалів справи, до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області 05 квітня 2021 року надійшло звернення (лист) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 .

У листі вказується, що в провадженні Бобровицького районного суду з серпня 2019 року перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 358 КК України.

Захисником обвинуваченого ОСОБА_3 є адвокат ОСОБА_1 .

Виходячи з вищезазначеного листа, суддя вважає, що у діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, вказує на порушення пункту 1 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», якою передбачено, що адвокат під час здійснення адвокатської діяльності зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики. Також зазначає про порушення адвокатом статті 12, частини другої статті 17, статті 42 Правил адвокатської етики.

Разом з тим, заявник вважає, що в процесуальній поведінці адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарних проступків, передбачених частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та порушує перед КДКА Київської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_1 .

За дорученням Голови дисциплінарної палати КДКА Київської області 06 квітня 2021 року ОСОБА_4 член дисциплінарної палати ОСОБА_5 провів перевірку відомостей, викладених в зверненні судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_2 .

Зокрема, адвокатом ОСОБА_1 13 травня 2021 року були подані до КДКА Київської області письмові пояснення на звернення (лист) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 .

За наслідками проведеної перевірки Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області дійшла висновку, що поведінка адвоката ОСОБА_1 як учасника кримінального провадження, вплинула на проведення і завершення судового розгляду протягом розумного строку, а членом дисциплінарної палати ДП КДКА Київської області ОСОБА_5 8 липня 2021 року за результатами перевірки обставин, викладених в зверненні (листі) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 , складено довідку з кінцевим висновком про необхідність порушення дисциплінарної справи.

В подальшому, за результатами розгляду звернення (листа) судді Бобровицького районного суду Чернігівської області ОСОБА_6 28 липня 2021 року стосовно адвоката ОСОБА_1 , довідки та матеріалів перевірки, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення, яким порушила дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 19 серпня 2021 року адвокат ОСОБА_1 звернулась до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на вищевказане рішення (вх.№ 16238 від 19.08.2021).

В свою чергу, ВКДКА, оцінивши матеріали справи, що надійшли з КДКА регіону, дійшла висновку, що ДП КДКА Київської області вірно встановлено наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 та 30 листопада 2021 року вирішила скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення дисциплінарної плата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 144/2021 від 28.07.2021 року про порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарної справи залишити без змін.

Частиною першою статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до частини першої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Відповідно до частини першої розділу 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням ВКДКА від 17.11.2012 року, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури - це колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Тобто, чинним законодавством України передбачено, що ВКДКА в системі органів адвокатського самоврядування є апеляційним органом, який розглядає скарги на рішення кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури безпосередньо в межах матеріалів конкретної дисциплінарної справи.

Адвокат ОСОБА_1 реалізувала своє право щодо оскарження рішення КДКА Київської області від 28.07.2021 та подала скаргу на зазначене рішення до ВКДКА.

Відповідно до пункту 3.37 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04.07.2014 № 78 (із змінами від 03.07.2021), скарга на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури реєструється у ВКДКА та у розумний строк передається члену ВКДКА, із урахуванням пропорційності навантаження на членів комісії та їх спеціалізації, для вивчення, перевірки і підготовки матеріалів до засідання ВКДКА.

Відповідно до пунктів 3.40, 3.41, 3.42 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04.07.2014 №78 (із змінами від 03.07.2021), ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА.

Розгляд скарги починається доповіддю члена ВКДКА, якому доручено її попереднє вивчення, перевірка та підготовка. Члени ВКДКА мають право ставити питання доповідачу.

Після доповіді члена ВКДКА заслуховуються інші учасники засідання, вивчаються матеріали справи та додатково надані документи. У разі необхідності, ВКДКА може створити комісію для додаткової перевірки обставин справи і перенести слухання скарги на інше засідання.

Відповідно до частини другої розділу 6 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням ВКДКА, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури - без змін; змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Аналогічні положення щодо можливих прийнятих ВКДКА рішень закріплені в пункті 3.43 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 04.07.2014 № 78.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що ВКДКА звернулась до КДКА Київської області із листом від 30 серпня 2021 року №1888 про направлення матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 до ВКДКА.

ВКДКА зазначає, що матеріали дисциплінарної справи було отримано нею 16.09.2021.

Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 21 вересня 2021 року доручив члену ВКДКА ОСОБА_7 провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі.

В подальшому, 11 жовтня 2021 року на адресу ВКДКА надійшла характеристика за вих. № 08/279/09/248-1284 від Голови Ради адвокатів Київської області Бойко Петра Анатолійовича.

Відповідно до пункту 3.2 Регламенту ВКДКА, який діяв на момент прийняття рішення, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Разом з тим, відповідно до пункту 3.2.1 Регламенту ВКДКА розгляд скарг на рішення КДКА регіону про порушення дисциплінарної справи, про відмову в порушенні дисциплінарної справи; скарг на дії чи бездіяльність КДКА регіону; клопотання адвоката про вжиття заходів забезпечення розгляду скарги у ВКДКА, відбувається на засіданні ВКДКА без участі сторін. Сторони за даними категоріями скарг повідомляються про розгляд їх скарг шляхом розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Так, листом за вихідним № 2408 від 18.11.2021 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури повідомила ОСОБА_1 та суддю Бобровицького районного суду ОСОБА_2 , що до порядку денного засідання ВКДКА включено розгляд скарги на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 144/2021 від 28.07.2021 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 та про те, що засідання ВКДКА відбудеться 30 листопада 2021 року о 10:00 за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська 3, 6 поверх.

З урахуванням викладеного вбачається, що ВКДКА належним чином виконала свій обов`язок щодо повідомлення учасників про дату і час проведення засідання ВКДКА, а також забезпечила їх права на участь у засіданнях ВКДКА та надання своїх пояснень та доказів.

30 листопада 2021 року Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, розглянувши у відкритому засіданні скаргу ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 144/2021 від 28.07.2021 про порушення відносно неї дисциплінарної справи, прийняла Рішення № XI- 018/2021, яким вирішила вищезазначену скаргу залишити без задоволення, а Рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 144/2021 від 28.07.2021 - залишити без змін.

Відповідно до частини шостої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини від загальної кількості членів комісії. Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймаються шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів комісії.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до складу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури входять тридцять членів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років: по одному представнику від кожного регіону, які обираються конференцією адвокатів регіону, голова і два заступники голови, які обираються шляхом голосування з`їздом адвокатів України. Секретар Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обирається членами комісії шляхом голосування зі складу членів Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Аналогічні положення щодо чисельності ВКДКА відображені в частини першій розділу 4 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням ВКДКА, та в пункті 2.1 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України.

Як вбачається із оскаржуваного рішення, на засіданні ВКДКА були присутні голова ВКДКА, 2 заступники голови ВКДКА, секретар ВКДКА та 20 членів комісії ВКДКА, отже засідання ВКДКА, яке відбулося 30.11.2021 було правомочним.

Так, відповідно до пункту 3.48 Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України, у рішенні ВКДКА повинно бути зазначено: назву комісії, її склад, місце, дату проведення засідання, зміст питання, що розглядалося, обґрунтування підстав та мотивів прийнятого рішення, результати розгляду, порядок і строки його оскарження, вказівка про порядок видачі рішення.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Таким чином, судовому захисту підлягає лише порушене право. Так, до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. Тобто, підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод, однак, обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушеного права чи законного інтересу на момент звернення до суду.

При цьому слід зазначити, що неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення можливості чи неможливості реалізації її законного права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Як зазначає Верховний Суд у постанові від 12.07.2018, по справі №826/13442/15, доводи касатора про поверхневість та необ`єктивність висновків Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, колегія суддів Верховного Суду вважає безпідставними, оскільки сам факт порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката не є встановленням в його діях факту вчинення ним дисциплінарного проступку.

Лише за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті дисциплінарною палатою буде виявлено, чи вчинявся адвокатом дисциплінарний проступок.

При цьому, оскаржуване позивачем рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про порушення дисциплінарної справи містить лише попередні висновки щодо наявності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного дисциплінарного проступку.

Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що у процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування.

Крім того, колегія суддів Верховного Суду вважає правильними висновки судів попередніх інстанцій про те, що на стадії перевірки відомостей про дисциплінарний проступок дисциплінарна комісія оцінює надані сторонами докази, при цьому, вона наділена правом, а не обов`язком запитувати чи витребовувати необхідну інформацію та документи.

В той же час, дотримання процедури має важливе значення для вирішення питання про правомірність рішення. Втім, у кожному конкретному випадку слід з`ясувати насамперед, в чому полягало порушення, відтак наскільки це порушення процедури вплинуло (чи могло вплинути) на остаточний результат розгляду (рішення), тобто наскільки воно було істотне.

На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак складу дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину.

Сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи не відповідач зробити не може.

З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться як про професійну діяльність адвоката, яка є публічною, так і про особу, яка звернулася зі скаргою і має підстави вважати, що її права були порушені у зв`язку (чи під час) надання правової допомоги таким адвокатом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.02.2019 по справі №822/570/17.

А тому суд вважає, що ВКДКА дійшла вірного висновку при ухваленні рішення від 30 листопада 2021 року про відмову в задоволенні скарги адвоката Дрижакової Діни Юріївни на рішення КДКА Київської області від 28 липня 2021 року про порушення відносно неї дисциплінарної справи, оскільки на стадії перевірки скарги на предмет наявності ознак дисциплінарного проступку не відбувається розгляд скарги по суті.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини для того, щоби мати можливість звернутися за захистом до суду особа має довести, що вона є жертвою порушення прав. Щоби претендувати на статус жертви такого порушення, оспорюваний захід має безпосередньо зашкодити особі (рішення «Аксу проти Туреччини» [Aksu v. Turkey] пункт 50; «Берден» [Burden v. the United Kingdom] пункт 33; «Тенасе проти Молдови» [Trnase v. Moldova]).

Отже, наведені вище положення не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно, без реального порушення прав, свобод чи інтересів позивача у спірних правовідносинах, тільки тому, що заявник вважає, що начебто певні обставини впливають на його правове становище. Предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов`язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

З огляду на все викладене вище та виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, виходячи з наведених висновків в цілому, суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

З огляду на те, що суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову, то питання про розподіл судових витрат не вирішується.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко