Справа № 640/5209/22
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2022-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

04 серпня 2022 року м. Київ № 640/5209/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., при секретарі судових засідань Перегудовій Ю.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправним та скасування наказу від 31.07.2019 року № 10947, визнання протиправними дій з проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, визнання протиправними та скасування вимоги від 10.10.2019 року №Ф-55, рішень від 10.10.2019 року №№, , податкових повідомлень-рішень від 10.10.2019 року №№00924203, , , , ,-

за участю представників:

позивача: Полєтаєв І.О.;

відповідача: Демченко С.В.;

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправним та скасування наказу від 31.07.2019 року № 10947, визнання протиправними дій з проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, визнання протиправними та скасування вимоги від 10.10.2019 року №Ф-55, рішень від 10.10.2019 року №№, , податкових повідомлень-рішень від 10.10.2019 року №№00924203, , , , .

Ухвалою суду від 05.05.2022 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з даним позовом та відкрито загальне позовне провадження.

У підготовче засідання призначене на 04.08.2022 року прибули представники сторін. Представником відповідача оголошено та подано клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з тим, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом.

Заслухавши думку учасників справи щодо клопотання про залишення позову без розгляду, судом у підготовчому засіданні 04.08.2022 року, оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Перевіривши матеріали справи, розглянувши наведені у заяві доводи, проаналізувавши чинне законодавство, суд зазначає наступне.

Вирішуючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Отже, зазначена норма встановлює строки звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах.

Суд зазначає, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Слід зазначити, що Верховним Судом викладено висновок у постанові від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19, що ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Відтак, у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.01.2022 року у справі № 160/11673/20 з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 року у справі № 826/5325/17, від 23.05.2018 року у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 року у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається ч. 2 ст. 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Водночас, у зазначеній постанові, акцентовано увагу на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

У цій справі ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом за допомогою поштового зв`язку 12 лютого 2022 року, тобто після зміни судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду.

Водночас, з клопотання про поновлення строку та наданих доказів вбачається, що позивач дізнався про існування оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 10.10.2019 року №Ф-55 рішень лише 28 грудня 2021 року після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження 60967095, з іншими оскаржуваними рішеннями позивач дізнався 07.02.2022 року після отримання відповіді від 31.01.2022 року №9290/6/26-15-07-09-05-08 ГУ ДПС у м. Києві з доданими до неї матеріалам.

З дати винесення оскаржуваних рішень до моменту звернення позивача до суду, строк давності, установлений статтею 102 ПК України не пропущено.

За таких обставин суд вирішуючи питання відкриття провадження у справі дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з цим позовом.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4 ст. 123 КАС України).

Проаналізувавши наведені доводи, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України, суд не вважає висновок, що викладений ним в ухвалі про відкриття провадження у цій справі про визнання поважними причин пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду передчасним.

Отже, підстави для задоволення клопотання Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про залишення позову без розгляду є відсутніми.

Керуючись статтями 123, 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про залишення позову без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 11.08.2022 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.І. Келеберда