Справа № 640/7142/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2022 року м. Київ № 640/7142/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вовка П.В. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» до приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання протиправними дій, стягнення коштів.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» (далі також - ТОВ «БНВП «МС-Центр», позивач) до приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича (далі також - приватний виконавець, відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправними виконавчі дії приватного виконавця в межах виконавчих проваджень № 62405696 та № 62407040, об`єднаних в зведене виконавче провадження №62407206, щодо звернення стягнення на :

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ Каштан, розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ Каштан, розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом їх примусової реалізації на електронних торгах;

стягнути з відповідача на користь позивача 52 400, 00 грн. на відшкодування шкоди, заподіяної протиправними діями.

Ухвалою суду від 16 травня 2022 року відкрито провадження у даній справі, вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Крім того, вказаною ухвалою суду залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржувані дії вчинялись відповідачем без урахування тієї обставини, що вказане майно перебуває в іпотеці у позивача, який має пріоритетне право звернення стягнення на нього.

За час розгляду справи відповідачем не було надано суду відзиву на позовну заяву, або будь-якого іншого документу, з якого можливо було б встановити його ставлення до заявлених позовних вимог.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, на виконанні приватного виконавця перебувають виконавчі провадження:

№ 62405696 з виконання виконавчого листа Подільського районного суду міста Києва від 22 червня 2020 року № 758/2418/17 про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 66 637, 63 євро;

№ НОМЕР_1 з виконання виконавчого листа Подільського районного суду міста Києва від 22 червня 2020 року № 758/2418/17 про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 64 908, 13 євро;

№ НОМЕР_2 про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 500, 00 грн. витрат на правничу допомогу та 5 120,00 грн. судового збору.

При цьому, виконавчі провадження № 62405696 та № 62407040 об`єднані в зведене виконавче провадження № 62407206.

В межах зазначених виконавчих проваджень виконується рішення Подільського районного суду міста Києва від 16 грудня 2019 року, змінене постановою Київського апеляційного суду від 09 червня 2020 року у справі № 758/2418/17, відповідно до якого вирішено:

стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 01 березня 2015 року у розмірі 64 908, 13 євро;

стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 01 березня 2015 року у розмірі 66 637, 63 євро.

стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 500, 00 грн. витрат на правничу допомогу та 14 614, 87. грн. судового збору, що разом становить - 20 114, 87 грн.

На підставі постанови про арешт майна боржника № 62405696 від 23 червня 2020 року, винесеної приватним виконавцем, було накладено арешт на майно, яке належить боржнику - ОСОБА_1 , в тому числі на:

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Постановами приватного виконавця від 12 серпня 2021 року, від 28 серпня 2021 року ВП №62405696 про опис та арешт майна (коштів) боржника вищевказане нерухоме майно було додатково описане та арештоване.

Як вбачається з даних веб-сайту ДП «СЕТАМ», 24 вересня 2021 року на підставі заявки на реалізацію арештованого нерухомого майна приватного виконавця було опубліковано оголошення (лот № 493353) про проведення 25 жовтня 2021 року торгів з реалізації:

- земельної ділянки, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садового будинку 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, 24 вересня 2021 на підставі заявки на реалізацію арештованого нерухомого майна приватного виконавця було опубліковано оголошення (лот № 495302) про проведення торгів з реалізації:

- земельної ділянки, кадастровий номер :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садового будинку 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Зазначені торги не відбулися, у зв`язку з чим 08 листопада 2021 року на веб-сайті ДП «СЕТАМ» на підставі заявки на реалізацію арештованого нерухомого майна приватного виконавця було опубліковано нове оголошення (лот № 500161) про проведення 08 грудня 2021 року торгів з реалізації:

- земельної ділянки, кадастровий номер :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садового будинку 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Також, 24 листопада 2021 року на веб-сайті ДП «СЕТАМ» на підставі заявки на реалізацію арештованого нерухомого майна приватного виконавця було опубліковано оголошення (лот №501853) про проведення 24 грудня 2021 року торгів з реалізації:

- земельної ділянки, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садового будинку 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Оскільки такі дії приватного виконавця щодо передачі вищевказаного нерухомого майна на примусову реалізацію порушили права та законні інтереси позивача, як іпотекодержателя, та завдали йому матеріальної шкоди, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 21 грудня 2006 року між акціонерним комерційним банком «ХФБ Банк Україна», як кредитором (банком) та ОСОБА_1 , як позичальником, було укладено кредитний договір № 246-PBD (надалі також Кредитний договір), відповідно до п. 1.1. якого кредитор надав позичальнику кредит в сумі 200 000, 00 євро строком на 15 років зі сплатою відсотків, комісійних та інших платежів відповідно до умов, визначених в цьому Договорі.

Пунктом 3.2. Кредитного договору було визначено, що погашення кредиту здійснюється позичальником щомісячно, на дати сплати відсотків (як цей термін визначено п. 4.4. Договору) на рахунок банку в сумі, що розраховується відповідно до п. 3.3. цього Договору.

Зокрема, відповідно до п. 3.3. Кредитного договору було передбачено, що погашення кредиту здійснюється позичальником щомісячними рівними платежами в сумі 1 982, 00 євро та складається з частки кредиту та відсотків.

В забезпечення зобов`язань позичальника за вказаним кредитним договором між ОСОБА_4 , як іпотекодавцем, та АКБ «ХФБ Банк Україна», як іпотекодержателем, було укладено договір іпотеки від 17 серпня 2007 року, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Кравченко І.С. та зареєстрованим за №4217 (надалі такооїс Договір іпотеки), відповідно до якого було передано в іпотеку, зокрема, земельні ділянки (разом з будівлями (спорудами), які на них розташовані):

- кадастровий номер: :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садастровий номер; :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва,

та

- садовий будинок 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до п. 1.4. Договору іпотеки його сторони погодили, що вартість предмета іпотеки на день підписання Договору складала 1 182 458,00 грн.

На підставі ухвали Подільського районного суду міста Києва від 14 лютого 2013 року у справі № 2607/9126/12 про затвердження мирової угоди вказане вище майно було зареєстровано на праві приватної власності за ОСОБА_1 , у зв`язку з чим він у відповідності до статті 23 Закону України «Про іпотеку» набув в тому числі статусу іпотекодавця за договором іпотеки від 17 серпня 2007року .

30 червня 2010 року між ВАТ «Унікредит Банк», як правонаступником АКБ «ХФБ Банк Україна», та ОСОБА_1 було укладено Додаткову угоду до Кредитного договору № 246-PBD від 21 грудня 2006 року, якою викладено п. 3.2. Кредитного договору в новій редакції, згідно з якою позичальник доручає банку здійснювати погашення основної суми кредиту, процентів за його користування, сплату неустойки, комісій, будь-яких інших платежів за цим Договором та витрат, понесених банком на користь третіх осіб, шляхом договірного списання коштів позичальника в будь-якій валюті, що знаходиться на будь-якому із його рахунків, відкритих в банку за умови настання строків виконання позичальником будь-яких грошових зобов`язань, передбачених Договором та/або настання випадків невиконання. Суми та строки здійснення банком договірного списання на погашення основної суми кредиту (додаток № 1 до Додаткової угоди).

19 червня 2015 року між ПАТ «Укрсоцбанк», як правонаступником ВАТ «Унікредит Банк», та ОСОБА_1 було укладено Договір про внесення змін № 1 до Кредитного договору № 246-PBD від 21 грудня 2006 року, яким сторони визначили, що станом на дату укладення цього Договору про внесення змін заборгованість за договором кредиту складає: заборгованість за кредитом в сумі 110 307, 77 євро; заборгованість по нарахованим тане сплаченим процентам за користування кредитом в сумі 474, 32 євро.

Відповідно до п. 3 Договору про внесення змін № 1 від 19 червня 2015 року сторони прийшли до взаємної згоди внести зміни до умов кредитування, які викладені в Договорі кредиту, зокрема, згідно з пп. 3.3. визначили, що якщо позичальник, починаючи з дати укладення цього Договору про внесення змін до 31 грудня 2015 року здійснить одноразовий платіж в сумі від 500,00 євро на підставі заяви на сплату заборгованості згідно умов опції 50-50 з частковим анулюванням, форма якої зазначена в Додатку № 1 до цього Договору про внесення змін, то позичальник набуває права на анулювання (прощення) заборгованості по кредиту, процентам та комісіям в сумі, що дорівнює сумі здійсненого платежу.

Пунктом 3.4. Договору про внесення змін № 1 від 19 червня 2015 року визначено, що позичальник зобов`язаний здійснити платежі, зазначені в п. 3.3. цього Договору про внесення змін та надати кредитору підписану заяву не пізніше 16 години 30 хвилин поточного робочого дня кредитора, в який позичальник здійснює відповідний платіж.

Згідно з п. 3.5. Договору про внесення змін № 1 від 19 червня 2015 року у разі виконання позичальником умов, зазначених у п. 3.3. та п. 3.4. цього Договору про внесення змін, сума заборгованості за кредитом (на дату внесення коштів), процентам та комісіям в розмірі, зазначеному в п. 3.3, цього Договору про внесення змін, підлягає анулюванню (прощенню). Сума платежу, що підлягає анулюванню (прощенню), дата такого анулювання (прощення), зазначаються у відповідній заяві.

20 листопада 2015 року з метою залучення необхідної суми грошових коштів для реалізації положень Договору про внесення змін № 1 від 19 червня 2015 року до Кредитного договору № 246-PBD від 21 грудня 2006 року, між ОСОБА_1 , ПАТ «Укрсоцбанк» та ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» (поручитель) було укладено Договір поруки № 246-PBD-nOP, відповідно до п. 1.1. якого поручитель зобов`язався перед кредитором у повному обсязі відповідати за виконання позичальником зобов`язань щодо повернення суми кредиту, сплати процентів за користування кредитом, комісій, а також можливих штрафних санкцій (пені, штрафу), у розмірі, в строки та в порядку, передбачених Договором № 246-PBD від 21 грудня 2006 року та договорами про внесення змін/додатковими угодами до нього, які можуть бути укладені в майбутньому.

Також, 20 листопада 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Укрсоцбанк» було укладено Договір про внесення змін № 2 до Кредитного договору № 246-PBD від 21 грудня 2006 року, яким визначено, що станом на дату укладення цього Договору про внесення змін заборгованість за договором кредиту складає: 102 929, 23 Євро.

При цьому, відповідно до п. 3.2. Договору про внесення змін № 2 було вирішено встановити наступну черговість погашення заборгованості позичальника за Договором кредиту: прострочена заборгованість за нарахованими процентами, прострочена заборгованість за кредитом, прострочена заборгованість за відстроченими до сплати процентами, прострочена заборгованість за відстроченими до сплати комісіями, строкова заборгованість за нарахованими процентами, строкова заборгованість за кредитом, строкова заборгованість за відстроченими до сплати процентами, строкова заборгованість за відстроченими до сплати комісіями, пеня за порушення строків повернення кредиту та сплати процентів, штрафи.

Позивач перерахував 25 грудня 2015 року в національній валюті України гривні необхідну суму коштів на гривневий рахунок позичальника № НОМЕР_3 в AT «Укрсоцбанк» - 1 244 600, 00 грн з призначенням платежу: «Виконання зобов`язань щодо повернення суми кредиту згідно Договору поруки № 246-PBD-nOP від 20.11.2015».

Суд звертає увагу на те, що обставини перерахування ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» на виконання умов Договору поруки на поточний рахунок позичальника коштів в гривні, а також їх послідуюче списання для придбання іноземної валюти в тому числі було предметом дослідження Окружного адміністративного суду міста Києва та Шостого апеляційного адміністративного суду під час розгляду справи № 826/3960/18, які в рішенні від 05 листопада 2018 року та постанові від 12 березня 2019 року відповідно встановили, що на виконання умов договору поруки № 246-PBD-nOP від 20 листопада 2015 року ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» перерахувало на поточний рахунок ОСОБА_1 в ПАТ «Укрсоцбанк» 1 244 600, 00 грн, які були прийняті банком як належне виконання зобов`язання за Договором поруки.

Так, 25 грудня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до ПАТ «Укрсоцбанк» із заявою на сплату заборгованості згідно умов опції 50-50 з частковим анулюванням, відповідно до якої просив здійснити погашення кредитної заборгованості (в тому числі достроково) в порядку черговості, яка передбачена Кредитним договором №246-PBD від 21 грудня 2006 року з урахуванням Договору про внесення змін № 1 від 19 червня 2015 року, в загальній сумі 48 800, 00 Євро шляхом договірного списання коштів з поточного рахунку № НОМЕР_4 . При цьому, також було заявлено прохання здійснити анулювання (прощення) заборгованості за Договором в загальній сумі 48 800, 00 Євро. Датою анулювання (прощення) визначено 05 січня 2016 року.

За вказаною заявою 25 грудня 2015 року ПАТ «Укрсоцбанк» здійснив списання 1 244 400, 00 грн. для купівлі 48 800, 00 євро по курсу 25,5 (у т.ч. комісія банку).

Станом на 05 січня 2016 року офіційний курс Національного банку України щодо гривні по відношенню до євро становив 26, 223129 грн./1 євро, а отже в гривневому еквіваленті було анульовано (прощено) суму 1 279 688, 69 грн.

Отже, з урахуванням погашення позивачем із загальної суми боргу 102 929, 23 Євро - 48 800, 00 Євро, а також прощення Банком 48 800, 00 Євро, станом на 05 січня 2016 року, заборгованість ОСОБА_1 перед Банком склала 5 329, 23 Євро.

В подальшому позивач на виконання умов Договору поруки сплатив решту боргу ОСОБА_1 перед ПАТ «Укрсоцбанк» на загальну суму 185 380, 00 грн, що з урахуванням коливання курсу гривні до Євро склало еквівалент 5 915, 93 Євро.

Таким чином, у відповідності до статті 556 Цивільного кодексу України, внаслідок виконання позивачем, як поручителем, обов`язку боржника, - до позивача перейшли права кредитора, а саме: права вимоги до ОСОБА_1 за Кредитним договором № 246-PBD від 21 грудня 2006 року та договором іпотеки від 17 серпня 2007 року.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 березня 2019 року було відкрито провадження у справі № 359/2368/19 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2019 року у справі № 359/2368/19, яке набрало законної сили, позов ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» було задоволено, вирішено в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 246-PBD від 21 грудня 2006 року, укладеним акціонерним комерційним банком «ХФБ Банк Україна» (правонаступником якого є акціонерне товариство «Укрсоцбанк») та ОСОБА_1 , право вимоги за яким перейшло до поручителя ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» у сумі 1 429 980, 00 грн., звернути стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки від 17 серпня 2007 року, укладеним між акціонерним комерційним банком «ХФБ Банк Україна» (правонаступником якого є акціонерне товариство «Укрсоцбанк»), та ОСОБА_4 , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравченко І.С. та зареєстрованим за № 4217, право вимоги за яким перейшло до ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр», як до нового іпотеко держателя, а саме на:

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом продажу з прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, за ціною, встановленою на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.

Вказаним рішенням суду, у тому числі, встановлені вищенаведені обставини.

Крім зазначених об`єктів нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1 , предметом іпотеки за вищевказаним договором іпотеки також є садовий будинок 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, після укладення Договору іпотеки на переданій в іпотеку земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_3 , площею 0,05 га, кадастровий номер: :04:001:0026, боржником було закінчено будівництво садового будинку загальною площею 78,8 кв.м. (адреса: АДРЕСА_1 ), право власності на який та його місцезнаходження підтверджується, зокрема, свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_5 від 08 лютого 2008 року, згідно з яким за колишньою дружиною відповідача ОСОБА_4 було зареєстровано право власності на вказаний садовий будинок.

Відповідно до п.п. (іі) п. 1.3. Договору іпотеки, іпотека поширюється, в т.ч., на наступне майно та права Іпотекодавця (Предмет Іпотеки):

«Земля» - як цей термін визначений у п. 1.5. Договору (земельні ділянки, кадастрові номери: :04:001:0026, :04:001:0189, що знаходяться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га кожна, цільове призначення: ведення садівництва); та усі існуючі та майбутні Права та Доходи (як ці терміни визначені в п. 5.4.5. Договору іпотеки.

Згідно з п. 5.4.5. Договору іпотеки на додаток до вищезазначеного та не обмежуючись його, іпотеко держатель у разі звернення стягнення на Предмет Іпотеки має право вимагати відступлення і одержання всіх або частини прав, у тому числі, без обмежень, повноваження, згоди, ліцензії або дозволи, що дають змогу або право Іпотеко дав цю користуватися Будівлями та Землею, зводити Будівлі або експлуатувати їх (вище та надалі - «Права») та всіх доходів, у тому числі, без обмежень, доходів від Будівельних Контрактів та інших договорів, пов`язаних з Предметом Іпотеки, орендну плату, плату за управління або суми, одержані за страховими полісами (вище та надалі - «Доходи») від Іпотекодавця та будь-якої третьої особи, що пов`язані з Предметом Іпотеки.

Пунктом 5.4.6. Договору іпотеки було передбачено, що іпотекодержатель на власний розсуд може реалізувати незавершене будівництво або закінчувати будівництво та після введення будівель в експлуатацію на розсуд іпотекодержателя право власності на будівлі переходять до іпотекодержателя та/або такі будівлі можуть бути реалізовані відповідно до порядку, встановленого статтею 5 Договору іпотеки.

Відповідно до ч. 5, 6 статті 6 Закону України «Про іпотеку» визначено, що якщо в іпотеку передається земельна ділянка, на якій розташовані будівлі (споруди), які належать іпотекодавцю на праві власності, така земельна ділянка підлягає передачі в іпотеку разом з будівлями (спорудами), на якій вони розташовані. Об`єкти незавершеного будівництва, розташовані на переданій в іпотеку земельній ділянці, вважаються предметом іпотеки, незалежно від того, хто є власником об`єкта незавершеного будівництва.

Таким чином, у разі передачі в іпотеку земельної ділянки іпотека також поширюється на розташовані на ній будівлі (споруди) та об`єкти незавершеного будівництва, незалежно від того, хто є власником.

Отже, вказаний садовий будинок також є складовою частиною предмету іпотеки за Договором іпотеки.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року у справі № 359/9271/21, яке набрало законної сили, зазначений позов було задоволено та вирішено в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 246-PBD від 21 грудня 2006 року, укладеним акціонерним комерційним банком «ХФБ Банк Україна» (правонаступником якого є акціонерне товариство «Укрсоцбанк») та ОСОБА_1 , право вимоги за яким перейшло до поручителя ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» в сумі 1 728 546, 26 грн., в тому числі 1 429 980, 00 грн. основного боргу, 107 894, 93 грн. 3 % річних, 190 671, 33 грн. інфляційних втрат, звернути стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки від 17 серпня 2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравченко І.С. та зареєстрованим за № 4217, право вимоги за яким перейшло до ТОВ «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр», як до нового іпотекодержателя, а саме на садовий будинок 78,8 кв.м. загальної площі, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу з прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, за ціною, встановленою на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна,

З матеріалів справи вбачається, що заявою за № 16/8 від 16 серпня 2021 року, направленою цінним листом, трекінг № 000, та отриманою приватним виконавцем 23 серпня 2021 року, а також заявою за № 02/9 від 02 вересня 2021 року, направленою цінним листом, трекінг №473, та отриманою приватним виконавцем 03 вересня 2021 року, позивач повідомляв про те, що у нього в іпотеці, як іпотекодержателя, перебуває майно, яке належить ОСОБА_1 - боржнику у виконавчих провадженнях № 62405696, № 62407040, №62408136.

При цьому, позивач просив приватного виконавця не вчиняти в межах виконавчих проваджень № 62405696, №62407040, № 62408136 будь-яких виконавчих дій, спрямованих на звернення стягнення на майно, яке належить ОСОБА_1 , та перебуває в іпотеці позивача.

Листом за № 850 від 16 вересня 2021 року приватний виконавець повідомив, що відповідно до висновків суб`єкта оціночної діяльності загальна вартість зазначеного майна становить 1 996 000, 00 грн., в той час як відповідно до прийнятого на користь позивача рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2019 року у справі № 359/2368/19, розмір основного зобов`язання становить 1 429 980, 00 грн, у зв`язку з чим, з посиланням на приписи статті 51 Закону України «Про виконавче провадження», приватний виконавець повідомив про звернення стягнення на заставне майно, що є предметом іпотеки за кредитним договором № 246-PBD від 21 гружня 2006 року.

Заявою за № 24/9 від 24 вересня 2021 року позивач повторно вимагав зняти арешт з майна, яке належить ОСОБА_1 , та перебуває в іпотеці позивача.

Листом за № 914 від 06 жовтня 2021 року приватний виконавець повідомив, що він не має підстав для зняття арешту.

Як зазначалось вище, в межах виконавчих проваджень № 62405696 та № 62407040, об`єднаних в зведене виконавче провадження № 62407206, приватним виконавцем були вчинені протиправні дії щодо передачі майна, яке перебуває в іпотеці позивача, на реалізацію з торгів.

В тому числі, подано заявку до ДП «СЕТАМ» на реалізацію арештованого нерухомого майна (лот № 493353):

земельної ділянки, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, СТ «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

садового будинку 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Як слідує з Протоколу проведення електронних торгів № 557727 від 25 жовтня 2021 року, торги з реалізації зазначеного майна були проведені 25 жовтня 2021 року і їх переможцем було визначено ОСОБА_3 .

Так, 05 листопада 2021 року між позивачем, як Стороною-1, та ОСОБА_3 , як Стороною-2, було укладено Договір, згідно з умовами якого (п. п. 1.1., 1.2.) з метою не порушення прав та законних інтересів Сторони-1, як іпотекодержателя Майна, Сторона-2 зобов`язалась не здійснювати розрахунки за придбане на Електронних торгах Майно, зокрема: не перераховувати 995 600,00 грн згідно з протоколом проведення електронних торгів № 557727 від 25 жовтня 2021 року, а Сторона-1 зобов`язалась компенсувати Стороні-2 сплачені в якості гарантійного внеску грошові кошти в сумі 52 400, 00 грн. після того, як у зв`язку з виконанням Стороною-2 зобов`язання, визначеного п. 1.1. цього Договору, Електронні торги будуть визнані такими, що не відбулися.

12 листопада 2021 року на веб-сайті ДП «СЕТАМ» було опубліковане оголошення про те, що торги щодо лоту № 493353 не відбулись у зв`язку з тим, що переможець відмовився від проведення повного розрахунку.

17 листопада 2021 року позивач передав ОСОБА_3 грошові кошти в розмірі 52 400, 00 грн. в рахунок виконання зобов`язання з виплати компенсації, передбаченої п. 1.2. Договору від 05 листопада 2021 року, про що сторони підписали нотаріально посвідчену заяву, копія якої наявна в матеріалах справи.

Таким чином, внаслідок дій приватного виконавця щодо передачі іпотечного майна без згоди іпотекодержателя на реалізацію з торгів, позивач був вимушений понести витрати на компенсацію особі, яка стала переможцем таких електронних торгів з метою недопущення порушення прав позивача.

Згідно з ч. 1 статті 556 Цивільного кодексу України, до поручителя, який виконав зобов`язання, забезпечене порукою, переходять усі права кредитора у цьому зобов`язанні, в тому числі й ті, що забезпечували його виконання.

При застосуванні норми статті 556 Цивільного кодексу України необхідно враховувати правові позиції Верховного Суду, наведені в п. 44 постанови Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 910/20599/17, п. 29 постанови Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/19394/17, про те, що: «Перехід до поручителя прав кредитора у зобов`язанні після виконання ним обов`язку боржника відбувається в силу прямої вказівки закону, будь-яких інших дій для переходу такого права вчиняти не потрібно».

Статтею 1 Закону України «Про іпотеку» визначено, що іпотекою є вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про іпотеку» визначено, що якщо предметом іпотеки є два або більше об`єкти нерухомого майна, стягнення звертається в обсязі, необхідному для повного задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно з ч. 5 статті 590 Цивільного кодексу України, якщо предметом застави є дві або більше речей (два або більше прав), стягнення може бути звернене на всі ці речі (права) або на будь-яку з речей (прав) на вибір заставодержателя. Якщо заставо держатель зверне стягнення на одну річ (одне право), але його вимогу не буде задоволено в повному обсязі, він зберігає право застави на інші речі (права), які є предметом застави.

Отже, чинним законодавством України передбачена можливість забезпечення виконання зобов`язання шляхом передачі в іпотеку не тільки одного об`єкта нерухомого майна, а й декількох. У разі перебування в іпотеці декількох об`єктів нерухомого майна кредитор має право на задоволення своїх вимог за рахунок будь-якого з об`єктів або їх всіх, у разі якщо їх сукупна вартість є необхідною для погашення заборгованості іпотекодавця в повному обсязі.

Тобто законодавець пов`язує задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предметів іпотеки саме з обсягом невиконаного зобов`язання, що не вказує на те, що отримання у власність одного з предметів іпотеки у будь-якому випадку є наслідком припинення основного зобов`язання в повному обсязі.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 910/2535/18, від 19 червня 2019 року у справі № 904/9795/16, від 14 серпня 2019 року у справі №904/4356/17.

Статтею 46 Закону України «Про виконавче провадження» встановлена черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою у першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги.

Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставо держателями, виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі (ч. 3 статті 51 Закону України «Про виконавче провадження»).

Відповідно до вимог статті 51 Закону України «Про виконавче провадження», для задоволення вимог стягувачів, які не є заставо держателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо:

1) право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів;

2) вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю;

3) наявна письмова згода заставодержателя.

Згідно з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 910/7221/17, від 06 лютого 2020 року у справі № 640/7964/19, виконавець може звернути стягнення на заставлене майно боржника для задоволення вимог стягувачів, які не є заставо держателями за сукупності умов, визначених ч. 1 статті 51 вказаного Закону. Відсутність хоча б однієї з вказаних умов, встановлених ч. 1 статті 51 Закону, унеможливлює звернення стягнення на заставлене майно боржника. Відповідно, приватний виконавець не може діяти на власний розсуд у цьому випадку.

Як зазначалось вище, в межах виконавчих проваджень № 62405696 та № 62407040 (об`єднані в зведене виконавче провадження № 62407206), а також № 62408136, виконується рішення Подільського районного суду міста Києва від 16 грудня 2019 року, змінене постановою Київського апеляційного суду від 09 червня 2020 року у справі № 758/2418/17, відповідно до якого вирішено:

стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 01 березня 2015 року у розмірі 64 908, 13 євро;

стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 01 березня 2015 року у розмірі 66 637, 63 євро.

стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 500, 00 грн витрат на правничу допомогу та 14 614, 87 грн. судового збору, що разом становить - 20 114, 87 грн.

Зі змісту вказаного рішення вбачається, що заборгованість перед ОСОБА_2 виникла у ОСОБА_1 на підставі договору позики від 01 березня 2015 року.

У свою чергу, право застави (іпотека) щодо спірного майна виникло за 13 років до ухвалення Подільським районним судом міста Києва рішення у справі № 758/2418/17 про стягнення з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошових коштів та за 8 років до укладення вказаного договору позики, а саме: на підставі договору іпотеки від 17 серпня 2007 року, укладеного між ОСОБА_4 , як іпотекодавцем, та АКБ «ХФБ Банк Україна», право вимоги за яким перейшло до позивача, як до нового іпотекодержателя.

Тобто, право застави в даному випадку виникло до ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів на користь ОСОБА_2 .

Позивач, як іпотекодержатель вищевказаного майна, не надавав згоду на звернення стягнення на нього для задоволення вимог ОСОБА_2 .

Таким чином, враховуючи наведені вище правові позиції, у приватного виконавця відсутні правові підстави, визначені статтею 51 Закону України «Про виконавче провадження», для звернення стягнення на вищевказане майно.

Відповідно, оскільки визначені ч. 1 статтею 51 Закону України «Про виконавче провадження» умови в своїй сукупності відсутні, це унеможливлює звернення стягнення на заставлене майно боржника в інтересах ОСОБА_2 .

У свою чергу, передача іпотечного майна на торги для його продажу третім особам під час здійснення виконавчого провадження, стягувач за яким ( ОСОБА_2 ) не є заставодержателем, - прямо порушує права позивача, оскільки внаслідок зміни власника такого майна ухвалені на користь позивача судові рішення більше не зможуть бути виконаними.

При цьому, здійснити заміну боржника у виконавчому провадженні з виконання рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2019 року у справі №359/2368/19 та рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 грудня 2021 року у справі № 359/9271/21 на осіб, які придбають іпотечне майно з торгів - буде не можливо, оскільки придбання майна з торгів виключає застосування статті 23 Закону України «Про іпотеку», яка стосується лише випадків самостійного продажу іпотекодавцем іпотечного майна, а також спадкування та правонаступництва.

Зокрема, слід звернути увагу на те, що особа, до якої перейшло право власності на майно, що було предметом іпотеки, але реалізоване в межах процедури проведення торгів під час виконавчого провадження, не набуває статусу іпотекодавця, оскільки вона не купує у іпотекодавця предмет іпотеки, який реалізовувався у примусовому порядку приватним виконавцем у процедурі виконавчого провадження, та не є правонаступником іпотекодавця.

Більше того, згідно з ч. 2 статті 388 Цивільного кодексу України, майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Таким чином, внаслідок продажу іпотечного майна з торгів третім особам, позивач буде позбавлений можливості задовольнити свої вимоги як до ОСОБА_1 за рахунок предмету іпотеки, не зважаючи на те, що його вимоги є пріоритетними в силу закону, так і до особи, яка придбає таке майно на прилюдних торгах.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ч. 5 статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Згідно з ч. 2 статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними; стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Враховуючи зазначене суд дійшов висновку про те, що дії приватного виконавця щодо звернення стягнення на майно, яке перебуває в іпотеці позивача, слід визнати протиправними та стягнути з нього 52 400, 00 грн, на відшкодування шкоди, завданої такими діями позивачу.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних дій на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржувані дії не відповідають наведеним у ч. 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно зі статтею 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481, 00 грн.

Щодо відшкодування витрат позивача на професійну правничу допомогу, про що ним зазначено у позовній заяві, суд зазначає наступне.

Відповідно д овимог статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Разом з тим, позивачем до матеріалів справи не було долучено доказів, які б підтверджували понесення ним таких витрат.

Більше того, згідно з ч. 7 статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до ч. 3 статті 143 КАС України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Ухвалою суду від 16 травня 2022 року позивач був повідомлений про те, що розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, що, відповідно, не передбачає проведення судових дебатів у справі.

Втім, за час розгляду справи позивачем не надано суду заяви в передбаченому вище порядку, що в сукупності з обставинами ненадання доказів, які б підтверджували витрати позивача на професійну правничу допомогу, свідчить про безпідставність їх компенсації у судовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» (04082, місто Київ, вулиця Вишгородська, будинок 28/1, офіс 2; ) до приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича (01054, місто Київ, вулиця Дмитрівська, будинок 35 В), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_6 ), про визнання протиправними дій, стягнення коштів - задовольнити.

Визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича, вчинені в межах виконавчих проваджень № 62405696 та №62407040, об`єднаних в зведене виконавче провадження №62407206, щодо звернення стягнення на:

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0026, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, садове товариство «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 78,8 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0189, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільский район, Гнідинська сільська рада, садове товариство «Каштан», розміром 0,0500 га, цільове призначення: ведення садівництва;

- садовий будинок 64,90 кв.м. загальної площі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом їх примусової реалізації на електронних торгах.

Стягнути з приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» 52 400, 00 грн. (пятдесят дві тисяці чотириста гривень) на відшкодування шкоди, заподіяної протиправними діями приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича.

Стягнути з приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Пилипчука Віталія Григоровича на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Багатогалузеве науково-виробниче підприємство «МС-Центр» судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 481, 00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.В. Вовк