Справа № 640/1173/22
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

09 серпня 2022 року м. Київ№640/1173/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А., розглянувши позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості в сумі 113273,52 грн.,

в с т а н о в и в:

На виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху позивач подав заяву про відстрочення сплати судового збору до закінчення військового стану, а також просить поновити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Неможливість своєчасного виконання вимог ухвали суду обґрунтовується введенням в Україні воєнного стану з 24.02.2022, внаслідок чого співробітники позивача були обмеженими в доступі до робочого місця і не мали фізичної можливості виконати ухвалу суду.

Згідно із ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1). Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч. 2).

Заяву про поновлення встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви не належить задовольняти, оскільки норма ч. 1 ст. 121 КАС України застосовується у разі пропуску строку, встановленого законом, а не судом.

Водночас, закінчення процесуального строку припало на період, коли в Україні було введено військовий стан, діяльність органів державної влади у м. Києві була обмежена і суд фізично не міг прийняти поштову кореспонденцію, тому причини несвоєчасного подання заяви про усунення недоліків позовної заяви суд вважає поважними, у зв`язку з чим процесуальний строк для усунення недоліків необхідно продовжити за власною ініціативою суду.

Відстрочення сплати судового збору обґрунтовується відсутністю відповідних бюджет-них асигнувань, згідно із службовою запискою управління інфраструктури та бухгалтерського обліку, що об`єктивно унеможливлює сплату судового збору. Також заявник посилається на висновки Великої Палати Верховного Суду у справі №0940/2276/18 .

Суд відхиляє посилання заявника на висновки Великої Палати Верховного Суду у справі №0940/2276/18, оскільки вони не стосуються обставин справи.

Зважаючи на військову агресію Російської Федерації та введення в Україні з 24.02.2022 військового стану, що призвело до зменшення доходів бюджету і враховується судом як загаль-новідомий факт, а також з метою дотримання засади доступу до правосуддя, суд дійшов висновку про можливість відстрочення позивачу сплати судового збору, до ухвалення судового рішення по справі, а не до завершення військового стану, як просить заявник.

Підстав для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі не встановлено.

Керуючись п. 7 ч. 6 ст. 12, ст.ст. 171, 257-263 КАС України, суддя

у х в а л и в:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі, розгляд якої здійснюватиметься суддею Костенком Д.А. одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

2. Надіслати (надати) учасникам справи копію ухвали.

3. Встановити відповідачу 21-денний строк з дня вручення ухвали для подання відповідно до ст.ст. 162, 175 КАС України відзиву на позов і доказів на його підтвердження.

4. Сторони вправі заявити клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, яке може бути подано відповідачем у строк для подання відзиву, а позивачем - не пізніше 5 днів з дня отримання відзиву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку у разі відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.

Суддя Д.А. Костенко

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.