Справа № 580/2784/22
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2022-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про закриття провадження у справі

м. Черкаси

02 вересня 2022 року справа № 580/2784/22

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження в порядку загального позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

29 червня 2022 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовною заявою до Монастирищенського районного суду Черкаської області (далі - відповідач), в якій позивачка просить:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови направити відскановані матеріали цивільної справи №705/869/17 для дистанційного ознайомлення на її електронну адресу;

- зобов`язати відповідача направити відскановані матеріали цивільної справи №705/869/17 для дистанційного ознайомлення на електронну адресу позивачки;

- стягнути моральну шкоду в сумі 10000 гривень.

В обґрунтування позову позивачкою зазначено, що 23.06.2022 вона звернулася до відповідача через модуль Електронний кабінет із заявою про надіслання для ознайомлення в дистанційному режимі матеріалів цивільної справи №705/869/17, однак відповідач листом відмовив у задоволенні заяви, що на думку позивачки порушує її права.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 задоволено заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Тимошенко В.П. (вх. №22024/22 від 27.07.2022) у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди. Адміністративну справу №580/2784/22 передано для визначення іншого складу суду автоматизованою системою документообігу Черкаського окружного адміністративного суду.

За результатами проведення повторного автоматичного розподілу справа призначена судді Гайдаш В.А.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Гайдаш В.А. від 03.08.2022 прийнято справу №580/2784/22 до свого провадження.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, згідно якого просив суд закрити провадження у справі, оскільки правовідносини між позивачкою та Монастирищенським районним судом Черкаської області щодо надання матеріалів цивільної справи №705/869/17 є процесуальними діями судді та регулюються нормами цивільного процесуального законодавства, що виключає можливість розгляду цієї справи у порядку адміністративного судочинства.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України_ адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Стаття 124 Конституції України визначає, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються.

Відповідно до ст. 127 Конституції України правосуддя здійснюють судді. У визначених законом випадках правосуддя здійснюється за участю присяжних.

Тобто, на Монастирищенський районний суд Черкаської області, як орган судової влади, покладений обов`язок щодо здійснення правосуддя.

Суд - орган, що здійснює правосуддя у формі розгляду і вирішення цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних і інших категорій справ у встановленому законом конкретної держави процесуальному порядку. Судочинство - встановлений законом або звичаєм порядок і форма вчинення судових дій у межах завдань судів у здійсненні правосуддя. Цей порядок, як правило, регулює порядок розгляду справ у суді, порядок знаходження істини по справі, розрахунок судових витрат та інших можливих сплат тощо.

Судочинство - виключна професійна діяльність судів з відправлення правосуддя, в частину виконання якої входить технічна функція виготовлення судового рішення, направлення його учасникам судового спору та не є тотожною поняттю владної управлінської функції.

Конституційний Суд України у пункті 4.2 Рішення від 23 травня 2001 року №6-рп/2001 роз`яснив, що порядок здійснення правосуддя регламентується відповідним процесуальним законодавством України. Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються вирішення питань підвідомчості судам спорів, порушення і відкриття справ, підготовки їх до розгляду, судового розгляду справ у першій інстанції, в касаційному і наглядовому порядку та прийняття в них судових рішень, належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Що ж стосується актів, дій або бездіяльності посадових і службових осіб органів судової влади, що належать до сфери управлінської діяльності, то вони можуть бути оскаржені до суду на загальних підставах.

Дотримуючись вимог ст. 242 КАС України суд врахував висновки у пунктах 36-45 постанови від 02 жовтня 2019 року у справі №815/110/16 (провадження №11-547апп19) Великої Палати Верховного Суду. Вона зазначила, що оскарження дій суддів (судів) щодо розгляду та вирішення справ, а також оскарження судових рішень поза порядком, передбаченим процесуальним законом, не допускається. Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх дій чи бездіяльності під час розгляду інших судових справ, а також про оскарження їх рішень, ухвалених за наслідками розгляду цих справ. Усі процесуальні порушення, що їх допустили суди після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, можуть бути усунуті лише у межах відповідної судової справи, в якій такі порушення були допущені. Оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу проти суду (судді).

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 щодо оскарження дій/бездіяльності Монастирищенського районного суду Черкаської області стосуються вчинення (невчинення) судом передбачених процесуальним законом дій (надання справи для ознайомлення), тому вказані вимоги не можуть бути самостійним предметом адміністративного спору, оскаржені поза межами порядку, передбаченого процесуальним законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis рішення від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка та Шереметьов проти України, заяви № 17160/06 та № 35548/06, пункт 33).

Відсутність правової регламентації можливості оскаржити рішення, дії та бездіяльність суду, відповідно ухвалені або вчинені після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду інакше, ніж у порядку апеляційного та касаційного перегляду, а також неможливість притягнення суду (судді) до цивільної відповідальності за вказані рішення, дії чи бездіяльність є легітимними обмеженнями, покликаними забезпечити правову визначеність у правовідносинах учасників справи між собою та із судом, а також загальновизнаними гарантіями суддівської незалежності.

Такі обмеження не шкодять суті права на доступ до суду та є пропорційними визначеній меті, оскільки вона досягається гарантуванням у законі порядку оскарження рішень, дій і бездіяльності суду, відповідно ухвалених або вчинених після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду.

Враховуючи вищевикладене, розгляд Черкаським окружним адміністративним судом позовних вимог ОСОБА_1 , предметом яких є оскарження процесуальних дій судді/суду, пов`язаних із розглядом цивільної справи №705/869/17 - нормами КАС України чи іншими законами України не передбачено.

Такі правові висновки сформовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі №800/559/17, від 3 квітня 2018 року у справі №9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі №9901/497/18, від 5 лютого 2019 року у справі №9901/638/18 та від 27 лютого 2019 року у справі №9901/798/18.

Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року, ухваленій у справі № 757/43355/16-ц (провадження № 14-399 цс 18), зробила висновок, що усі процесуальні порушення, що їх допустили суди після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, можуть бути усунуті лише у межах відповідної судової справи, в якій такі порушення були допущені.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу проти суду (судді). За змістом пункту 19 Великої хартії суддів (Основоположних принципів) у кожній державі закон чи фундаментальна хартія суддів повинні визначати неналежну поведінку, яка може мати наслідком дисциплінарну відповідальність та відкриття дисциплінарного провадження щодо судді. Тобто, за наявності для цього підстав і у визначеному законом порядку суддя може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за відповідну неналежну поведінку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

На підставі вищевикладених обставин, суд дійшов висновку закриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 19, 21, 238, 243, 248, 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі №580/2784/22 за позовом ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ