Справа № 600/3039/22-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2022-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення заяви

02 вересня 2022 р. м. Чернівці Справа № 600/3039/22-а
Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув у матеріали заяви Головного управління ДПС у Чернівецькій області до фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості застосування адміністративного арешту майна платника податків.
02.09.2022 о 15:50 год. Головне управління ДПС у Чернівецькій області звернулося до суду із заявою про підтвердження обґрунтованості застосування адміністративного арешту майна платника податків, в якій просить: прийняти рішення про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платників податків фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , який застосований рішенням Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 02.09.2022 року №1489/ж12/24-13-07-04.
Розглянувши матеріали заяви та додані до неї документи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення заяви заявнику, виходячи з наступного.
Особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів визначено ст. 283 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 283 КАС України провадження у справах за зверненням органів доходів та зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.
Згідно із ч. 2 ст. 283 КАС України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.
Суд зазначає, що в частині вимог до заяви, які не врегульовані ст. 283 КАС України, застосовуються загальні положення КАС України.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 160 КАС України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Із заяви про підтвердження обґрунтованості застосування адміністративного арешту майна платника податків видно, що вона підписана Наталією Чернівчан, заступником начальника Головного управління ДПС у Чернівецькій області
Положеннями ст. 57 КАС України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник; у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини 2 статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.
За приписами ч. 1 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.
Згідно ч. 3 ст. 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
За загальним правилом право на самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.
Відповідно до ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
З аналізу наведених норми видно, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших передбачених КАС України процесуальних прав (в тому числі право на подання/підписання адміністративного позову) можливий за умови сукупної наявності обох цих умов.
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження.
Суд зауважує, при поданні заяви про підтвердження обґрунтованості застосування адміністративного арешту майна платника податків заявником не надано до суду жодних з перелічених документів.
Таким чином, заявником не надано суду належних доказів на підтвердження повноважень у Чернівчан Н.В. представляти інтереси Головного управління ДПС у Чернівецькій області та вчиняти дії від його імені.
Відповідно до ч. 4 ст. 55 КАС України, держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.
З метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр, Реєстр) (ч. 1 ст. 7 Закону № 755-IV).
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.11.2020 у справі № 908/592/19.
Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (ч. 3 ст. 9 Закону № 755-IV).
Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений ст. 10 Закону № 755-IV, яка, зокрема, визначає, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою (ч. 1 ст. 10 Закону N 755-IV). Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості (ч. 3 ст. 10 Закону № 75 5-IV).
Тобто, згідно з позицією Верховного Суду, наявність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням наявності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.
Разом з тим, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості щодо наділення ОСОБА_2 повноваженнями діяти в судах України без окремого доручення керівника (самопредставництво ДПС або Головного управління ДПС у Чернівецькій області, як відокремленого підрозділу ДПС).
Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
З огляду на вищевикладене, заяву Головного управління ДПС у Чернівецькій області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості застосування адміністративного арешту майна платника податків необхідно повернути заявнику.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 169, 248 КАС України, суд, -
1. Заяву Головного управління ДПС у Чернівецькій області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості застосування адміністративного арешту майна платника податків повернути заявнику.
2. Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Згідно ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили моменту підписання.
У відповідності до ст. ст. 293, 295 КАС України ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя В.К. Левицький