Справа № 640/12020/22
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 серпня 2022 року м. Київ № 640/12020/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації
про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 з позовом до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просить суд

- визнати протиправною відмову Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в виплаті допомоги на проживання ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації здійснити призначення, нарахування та виплату ОСОБА_1 допомоги на проживання відповідно до п. 3 Порядку надання допомоги на проживання внутрішньо переміщеним особам, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 №332, на підставі заяви ОСОБА_1 від 27.04.2022, починаючи з березня 2022 року.

Відповідно до ч. 1 і 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу.

Так, ч. 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви обов`язково додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ (у редакції чинній станом на день звернення позивача із цим позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021 №1928-IX установлено, що у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року становить 2 481 гривень.

Дослідивши зміст позову та оглянувши додані до нього документи суддя встановив, що позивачкою в адміністративному позові заявлено одну основну позовну вимогу немайнового характеру (а саме про визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень (відповідача)). Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №1928-IX сума судового збору, яку мала сплатити позивачка при зверненні до адміністративного суду із цим позовом становить 992,40 грн. Оглянувши зміст позовної заяви та додатки до неї суддя встановив, що позивачкою не додано до матеріалів позову платіжного документу про сплату судового збору у встановленому законом порядку. Водночас у тексті прохальної частини позову позивачкою заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору. Дане клопотання позивача мотивоване тим, що ОСОБА_1 перебуває у скрутному матеріальному становищі внаслідок збройної агресії Російської Федерації. З огляду на це позивачка вважає, що такий її майовий стан є достатньою підстав для звільнення її від сплати судового збору за подання цього позову до суду.

Вирішуючи дане клопотання позивача суд зазначає наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За змістом ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VІ враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз змісту наведених вище норм дає підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір). Більше того, підставою для звільнення сторони у справі від сплати судового збору є відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян, а також за інших обставин, які не дають можливості здійснити оплату судових витрат.

Суддя встановив, що документальні докази тяжкого майнового стану позивачки на час звернення із цим позовом до суду у матеріалах позовної заяви відсутні. Що стосується долученої позивачкою до позову копії довідки Управління праці та соціального захисту населення Київської міської державної адміністрації від 28.08.2015 за №3004-12021 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, то такий документ лише містить відомості про те, що позивачку взято на облік за фактичним місцем проживання у м. Києві як внутрішньо переміщену особу ще у жовтні 2019 року. Водночас актуальну інформацію щодо дійсного майнового стану ОСОБА_1 така довідка не містить.

З огляду на викладене вище суд вважає заявлене позивачкою клопотання про звільнення її від сплати судового збору документально необгрунтованим та, як наслідок не вбачає підстав для задоволення такого.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. 161 КАС України і позивачці належить усунути вищенаведені недоліки у семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: документальних доказів на підтвердження того, що розмір судового збору, що його має сплатити позивачка за подання цього позову до суду, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, та/або того, що наразі позивачка перебуває у скрутному фінансовому становищі та не має можливості сплатити судовий збір за подання цього позову до суду.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачці семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивачку про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута їй відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок