Справа № 160/17968/21
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у спрощеному позовному провадженні без виклику учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ретал Дніпро» до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Ретал Дніпро» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Державної податкової служби України, в якому просить визнати протиправною та скасувати повністю індивідуальну податкову консультацію Державної податкової служби України №3132/ІПК/99-00-21-03-02-06 від 26.08.2021.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що не погоджується з наданою податковою консультацією, вважає, що вона суперечить положенням чинного Податкового кодексу України. Отримана консультація містить лише загальний перелік норм ПК України, що не дає можливості платнику застосувати її на практиці для вирішення конкретного питання.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст. 257, ч.1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
У відзиві на позов, який надійшов від Державної податкової служби України 17.11.2021 відповідач зазначає, що висновки спірної індивідуальної консультації є законодавчо обґрунтованими і правомірними.
Виходячи з хронології подій за операціями з постачання товарів у випадку позивача, відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України розрахунок коригування може бути складений тільки до зареєстрованої в ЄРПН податкової накладної та не може бути складений на підставі коригувального розрахунку (на збільшення ціни) без факту його оплати.
За п. 21 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до ст. 192 Кодексу постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до накладної.
У разі збільшення суми компенсації вартості товарів/послуг внаслідок наступного за постачанням перегляду цін, з урахуванням норм п. 187.1 ст. 187 Кодексу і Порядку №1307, розрахунок коригування складається на дату доплати коштів.
Оскільки дата проведення перерахунку ціни поставленого товару згідно з п. 187.1 ст. 187 Кодексу не є подією, за якою виникають податкові зобов`язання з ПДВ, то у випадку, наведеному у зверненні (якщо на дату постачання товару постачальником платником ПДВ була складена податкова накладна, а потім у зв`язку із збільшенням вартості відвантаженого товару та зміною курсу валюти при незмінному обсязі покупець здійснив доплату), постачальник повинен на дату доплати скласти розрахунок коригування до податкової накладної, складеної на дату відвантаження товару, та зареєструвати такий розрахунок коригування в ЄРПН.
Крім того, відповідач вважає, що податкові консультації не мають сили нормативно-правового акту. Така форма оприлюднення офіційного розуміння окремих положень законодавства, що регулює податкові правовідносини, не породжує для відповідних суб`єктів настання будь-яких юридичних наслідків, не впливає на їхні права та обов`язки, а також, не є обов`язковою для виконання.
17.11.2021 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив.
Позивач вважає, що відповідач ототожнює два різних правових поняття «виникнення податкових зобов`язань» і «коригування податкових зобов`язань», що призводить до помилкового тлумачення положень Податкового кодексу України.
У разі зміни ціни на товари, якщо умови договору на поставку товарів передбачають зміну ціни за домовленістю сторін, за встановленою договором процедурою сторони мають узгодити нову ціну. При цьому, зміна ціни товару є окремою подією, яка потребує оформлення відповідним первинним документом.
Пунктом 192.1 ст. 192 ПК України визначено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних. Державна податкова служба України визначає умовні коди причин коригування, які платники податку зазначають у графі 2.1. табличної частини розділу Б розрахунку коригування, та забезпечує їх оприлюднення на власному офіційному веб-порталі для використання платниками податку під час складання розрахунків коригування відповідно до ПК України.
Відповідно до Довідника умовних кодів причин коригування, опублікованого на веб-порталі Державної податкової служби України зазначений і такий код причин коригування, як 101 -зміна ціни.
Ані ст. 192 ПК України, ані Порядок №1307 не зазначають про те, що розрахунок коригування повинен бути складений лише після оплати збільшення ціни товару.
Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
-дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої дата індексації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
-дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг дата оформлення документа, що засвідчує постачання послуг платником податку.
Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну.
За фактом зміни суми компенсації вартості поставленого товару, включаючи наступний за постачанням перегляд цін складається розрахунок коригування до податкової накладної відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України.
Відповідно від конкретного випадку, зазначеного в п. 192.1 ст. 192 ПК України, розрізняється дата коригування податкових зобов`язань, так, при перегляді цін такою датою є дата перегляду цін (у даному випадку дата підписання сторонами акту коригування (узгодження) ціни.
Доводи відповідача у відзиві на позов не ґрунтуються на положеннях ПК України, не враховують приписів п. 192.1 ПК України та ту обставину, що оплаті передує сама подія перегляду ціни, яка підтверджується актом коригування (узгодження ) ціни.
В запереченнях наданих відповідачем на відповідь на відзив зазначено, що розрахунок коригування до податкової накладної складається у разі виникнення підстав, передбачених п. 192.1 ст. 192 Кодексу, на дату першої події, визначеної п. 187.1 ст. 187 Кодексу.
Оскільки у ситуації, описаній у зверненні на отримання індивідуальної податкової консультації, перерахунок (збільшення) ціни товару у зв`язку зі зміною курсу валюти здійснюється після постачання такого товару, то у даному випадку єдиною подією, на дату якої платник податку зобов`язаний скласти розрахунок коригування до податкової накладної, складеної за операцією з постачання такого товару може бути лише доплата коштів покупцем.
У зв`язку з цим, досягнення домовленості між контрагентами щодо проведення перерахунку ціни товару чи його повернення (повністю або частково), що зафіксоване у відповідних документах, без фактичного проведення доплати або повернення товарів, не є підставою для коригування податкових зобов`язань з ПДВ.
Відповідач переконаний, що висновки спірної індивідуальної податкової консультації (зі зміною вартості товару складання розрахунку коригування здійснюється на дату доплати коштів) є законодавчо обґрунтованими і не протирічать положенням чинного законодавства України.
Позивач в додаткових поясненнях щодо заперечень відповідача на відзив на позов звертає увагу на те, що невірно тлумаче поняття «першої події», намагаючись застосувати його до правовідносин з коригування податкових зобов`язань. При цьому, відповідач не звертає увагу на ту обставину, що «перша подія» за п. 187.1 ПК України, яка є підставою для виникнення податкових зобов`язань вже відбулась, товар був відвантажений, після чого відбулась наступна подія, яка передбачена п. 192.1 ПК України та є підставою для коригування податкових зобов`язань перегляд цін, який, як було зазначено в запиті на надання податкової консультації підтверджений первинним документом -актом узгодження (коригування) ціни, тобто відбулась реальна зміна майнового стану сторін внаслідок збільшення вартості фактично відвантаженого (поставленого) товару.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, суд встановив наступне.
09.06.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю «Ретал Дніпро» звернулось до Державної податкової служби України із запитом №1 на отримання консультації в електронному вигляді, в якому просило надати роз`яснення з наступного питання:
на яку дату ТОВ «Ретал Дніпро» зобов`язане скласти розрахунок коригування до податкової накладної у зв`язку із збільшення вартості відвантаженого товару, внаслідок наступного за постачанням перегляду цін на дату складання Акту узгодження ціни чи дату оплати (доплати) покупцем узгодженого акту коригування ціни.
За результатом розгляду запиту, Державною податковою службою України надано позивачу індивідуальну податкову консультацію №3132/ПК/99-00-21-03-02-06 від 26.08.2021, в якій повідомлено, що якщо перерахунок (збільшення) ціни товару у зв`язку зі зміною курсу валюти здійснюється після його постачання, то розрахунок коригування складається постачальником на дату доплати коштів покупцем.
Позивач, не погоджуючись з висновком податкового органу у наданій індивідуальній податковій консультації, звернувся з позовом до суду.
При вирішенні спору суд виходить з наступного:
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (ПК України).
Підпунктом 14.1.172 п. 14.1 ст. 14 ПК України податкова консультація визначена як індивідуальна податкова консультація та узагальнююча податкова консультація, що надаються в порядку, передбаченому цим Кодексом, а індивідуальна податкова консультація - роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.
За зверненням платників податків у паперовій або електронній формі контролюючий орган, визначений підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, надає їм безоплатно індивідуальні податкові консультації з питань практичного застосування окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, протягом 25 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом (п. 52.1. ст 52 ПК України).
За п. 52.2. ст. 52 ПК України індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію.
Пунктом 52.3. ст. 52 ПК України встановлено, що за вибором платника податків індивідуальна податкова консультація надається в усній, у паперовій або електронній формі. Індивідуальна податкова консультація, надана у паперовій або електронній формі, обов`язково повинна містити назву - індивідуальна податкова консультація, реєстраційний номер в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, зазначених у зверненні платника податків, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання таких норм законодавства.
Відповідно до п. 53.2. ст. 52 ПК України платник податків може оскаржити до суду наказ про затвердження узагальнюючої податкової консультації або надану йому у паперовій або електронній формі індивідуальну податкову консультацію як правовий акт індивідуальної дії, які, на думку такого платника податків, суперечать нормам або змісту відповідного податку чи збору.
За висновком Верховного Суду у постанові від 29.05.2020 у справі №807/1650/16 індивідуальна податкова консультація (допомога контролюючого органу) надається платнику податків для правильності застосування конкретної норми закону або нормативно-правового акта у межах їхньої компетенції з питань адміністрування, нарахування та сплати податків чи зборів безпосередньо у його податковому обліку при здійсненні ним господарської діяльності, має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому така консультація надана. При цьому, надаючи податкову консультацію, контролюючий орган не встановлює (змінює чи припиняє) відповідну норму законодавства, а лише надає роз`яснення щодо практичного її застосування.
Платник податків має право звертатись до суду про оскарження акту ненормативного характеру - податкової консультації. Підставою для визнання податкової консультації недійсною є її суперечність правовим нормам або змісту відповідного податку чи збору.
Перевіряючи зміст оскарженої індивідуальної податкової консультації у співвідношенні до обсягу порушеного позивачем питання, а також у співвідношенні з положеннями закону наданої податковим органом відповіді, суд зазначає, що за підпунктами а і б п. 185.1 ст. 185 ПК України об`єктом оподаткування ПДВ є операції платників податку з постачання товарів/послуг, місце постачання яких відповідно до ст. 186 Кодексу розташоване на митній території України.
Пунктом 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.
Відповідач при наданні консультації виходячи з положень п. 192.1. ст. 192 ПК України дійшов висновку, що розрахунок коригування не може бути складений на підставі коригувального розрахунку (на збільшення ціни) без факту його оплати. Оскільки дата проведення перерахунку ціни поставленого товару згідно з п. 187.1 ст. 187 ПК України не є подією, за якою виникають податкові зобов`язання з ПДВ, то у випадку наведеному у зверненні (якщо на дату постачання товару постачальником - платником ПДВ була складена податкова накладна, а потім у зв`язку зі збільшенням вартості відвантаженого товару і зміною курсу валюти при незмінному обсязі покупець здійснив доплату), постачальник повинен на дату доплати скласти розрахунок коригування до податкової накладної, складеної на дату відвантаження товару.
Натомість відповідач помилково прирівнює поняття «виникнення податкових зобов`язань» до поняття «коригування податкових зобов`язань», які за змістом є різними.
Із запиту позивача вбачається, що умовами договору поставки передбачено перегляд цін на товар. Тобто, сторони мають узгодити нову ціну.
Зміна ціни товару є окремою подією, яка оформлюється відповідними первинними документами відповідно до вимог ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" і п. 1.2. Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Мінфіну України від 24.05.1995 №88.
За приписами п. 192.1 ст. 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Порядок складання розрахунку коригування регулюється в Порядку заповнення податкової накладної, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307.
Положеннями п. 23 Порядку №1307 встановлено, що у разі коригування кількісних та/або вартісних показників табличної частини розділу Б податкової накладної у зв`язку зі зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадку повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником (продавцем) суми попередньої оплати товарів/послуг розрахунок коригування заповнюється у такому порядку:
показники рядка податкової накладної, що коригується, зазначаються із знаком «-» окремо в кожній графі;
додається(ються) новий(і) рядок(ки) з виправленими показниками (за потреби), якому(им) присвоюється новий черговий порядковий номер, що не зазначався в податковій накладній;
рядку податкової накладної, що коригується, зазначеному із знаком «-», та новому(им) рядку(ам) з виправленими показниками, що його замінює(ють), присвоюється однаковий порядковий номер групи коригування, який зазначається у графі 2.2 табличної частини розділу Б розрахунку коригування, та наводиться однакова причина коригування.
Кількість груп коригування у розрахунку коригування може бути необмежена. Кожній групі коригування присвоюється окремий наступний порядковий номер.
Державна податкова служба України визначає умовні коди причин коригування, які платники податку зазначають у графі 2.1 табличної частини розділу Б розрахунку коригування, та забезпечує їх оприлюднення на власному офіційному веб-порталі для використання платниками податку під час складання розрахунків коригування відповідно до Податкового кодексу України.
На веб-сайті Державної податкової служби України опубліковано Довідник умовних кодів причин коригування, в якому під номером 101 вказано код причини коригування -зміна ціни.
За змістом вищенаведених норм у разі зміни ціни складається розрахунок коригування до податкової накладної.
Тобто, зі змісту норм п. 187.1 ст. 187 ПК України за правилом «першої події» (відвантаження товару чи його оплата) відбувається виникнення податкового зобов`язання, а за нормами п. 192.1 ст. 192 ПК України якщо товар уже поставлений, за першою подією складена і зареєстрована податкова накладна, то у разі зміни суми компенсації у наступних випадках: при перегляді ціни; при поверненні товарів/послуг особі, яка їх надала; при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача, відбувається коригування податкового зобов`язання.
Таким чином, коригування податкових зобов`язань регулюється окремими нормами податкового законодавства ніж податкові зобов`язання.
В ситуації позивача перегляд цін відбувається після першої події, яка вже відбулась, а саме після відвантаження (поставки) товару, на яку складена і зареєстрована в ЄРПН податкова накладна.
В залежності від конкретного із наведених випадку різниться і дата коригування податкових зобов`язань.
Зокрема, при перегляді цін такою датою у даному випадку є дата підписання сторонами акту коригування (узгодження) ціни.
Із запиту позивача вбачається, що доплата за товар здійснюється після складення сторонами договору поставки акту коригування (узгодження) ціни, отже оплаті передує сама подія перегляду ціни, а тому висновок відповідача, що постачальник повинен на дату доплати скласти розрахунок коригування до податкової накладної, складеної на дату відвантаження товару та зареєструвати такий розрахунок коригування в ЄРПН, не відповідає положенням чинного податкового законодавства.
Стосовно доводів відповідача про те, що податкова консультація як форма оприлюднення офіційного розуміння положень законодавства, що регулює податкові правовідносини, не породжує жодних юридичних наслідків, адже за своїм змістом не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а також не є нормативно-правовими актом та не створює і не припиняє права чи обов`язку особи, а є лише допомогою контролюючого органу конкретному платнику податків щодо практичного використання конкретної норми закону, суд звертається до правового висновку Верховного Суду у постановах від 20.02.2018 у справі №813/2617/15.,від 28.05.2020 у справі №560/4340/19.
«Відповідно до статті 53 ПК України не може бути притягнуто до відповідальності платника податків, який діяв відповідно до податкової консультації, наданої йому у письмовій або електронній формі, а також узагальнюючої податкової консультації, зокрема, на підставі того, що у майбутньому така податкова консультація або узагальнююча податкова консультація була змінена або скасована.
Платник податків може оскаржити до суду як правовий акт індивідуальної дії податкову консультацію контролюючого органу, викладену в письмовій або електронній формі, яка, на думку такого платника податків, суперечить нормам або змісту відповідного податку чи збору. Визнання судом такої податкової консультації недійсною є підставою для надання нової податкової консультації з урахуванням висновків суду.
Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;
Таким чином, ПК України чітко врегульовано правовий статус податкової консультації як акта індивідуальної дії, який, з огляду на вищенаведену норму процесуального законодавства може бути предметом судового оскарження в порядку адміністративного судочинства.»
За вказаних обставин, суд вважає помилковими твердження відповідача про те, що надана ним податкова консультація не створює і не припиняє прав чи обов`язків ТОВ «Ретал Дніпро», оскільки, серед іншого, отримання позивачем індивідуальної податкової консультації, зміст якої відповідає нормам діючого законодавства, є юридичним фактом, що є підставою для звільнення від відповідальності платника податку, який діяв у відповідності до наданих такою консультацією роз`яснень з питань практичного застосування окремих норм податкового законодавства.
Частина 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Враховуючи вищевикладене, суд погоджується з доводами позивача, що у спірних правовідносинах податковий орган діяв протиправно, оскільки не забезпечив належного розгляду порушеного платником податків питання та фактично не надав відповіді по суті порушеного питання.
Відповідно до ч. 1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 4540,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №225527571 від 15.09.2021 року.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в сумі 4540,00 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 139, 243-246, 255, 262, 295, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ретал Дніпро» до Державної податкової служби України про визнання протиправною та скасування індивідуальної податкової консультації -задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати повністю індивідуальну податкову консультацію Державної податкової служби України №3132/ІПК/99-00-21-03-02-06 від 26.08.2021.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона