Справа № 560/5454/22
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/5454/22
РІШЕННЯ

іменем України

30 серпня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д.

за участі:секретаря судового засідання Галайди А. В., представника позивача Білого В. В., представників відповідача Ткачук Н. І., Поліщука Є. Р.,
розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

ОСОБА_1 звернувся у суд з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "ПС" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф від 15.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- визнати протиправним та скасувати рішення № (дату зазначено як 15.2021) Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що розбіжність між розміром доходу, задекларованим платником, та розміром доходу, визначеним контролюючим органом за результатами проведення перевірки, виникла через віднесення посадовими особами відповідача до складу доходу поворотної фінансової допомоги, яка не включається до складу доходу. За таких обставин, доводи контролюючого органу про перевищення позивачем суми граничного доходу, встановленого для 2 групи спрощеної системи оподаткування, не відповідають фактичним обставинам справи, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення відповідача, рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску є протиправними та підлягають скасуванню.

Також вказав на порушення відповідачем порядку розгляду заперечень на акт перевірки і строку прийняття податкових повідомлень-рішень.

Відповідач подав до суду відзив, у якому у задоволенні позову просив відмовити. Посилаючись на положення пункту 44.6 статті 44 Податкового кодексу України зазначив, що вказана норма вимагає наявності документів на час складення податкової звітності, встановлює правило щодо надання платником податків документів для перевірки, а також юридичний наслідок недотримання цього правила як виключення факту наявності документів на час складення податкової звітності. Вона є складовою механізму правового регулювання податкового обліку і не входить в будь-яку конкуренцію з процесуальними нормами, якими встановлені правила доказування в адміністративному судочинстві. Звернув увагу, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж, та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу.

У відповіді на відзив позивач підтримав заявлені позовні вимоги. Зазначив, що заперечення на акт перевірки та додатки до нього цінним листом з описом вкладення направлено на офіційну адресу відповідача 14.12.2022 року, тобто в межах 10-ти робочих днів з моменту отримання акту перевірки.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, зазначив, що відповідачу надавалися усі документи, що стосуються отримання поворотної фінансової допомоги. Додаткові документи на підтвердження зміни призначення платежу було додано до заперечень на акт перевірки і протиправно не враховано відповідачем.

Представник відповідача в судовому засіданні додатково пояснив, що позивачем надавався договір про надання поворотної фінансової допомоги від 01.07.2017 року, однак його дата та номер відповідають іншому договору, який укладався між ОСОБА_1 та товариством з обмеженою відповідальністю "Полларді фешн груп". Акт опису документів, які були надані до перевірки, не складався.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 травня 2022 року позовну заяву залишено без руху. Позивач усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 02 червня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 22 червня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Позивач з 02.02.2012 року був зареєстрований як фізична особа-підприємець та перебував на спрощеній системі оподаткування.

У період з 15.11.2021 по 23.11.2021, у зв`язку з прийняттям ОСОБА_1 рішення про припинення підприємницької діяльності, посадовими особами податкового органу здійснено виїзну документальну позапланову перевірку позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 30.11.2020, а також з питань правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 02.02.2012 по 30.11.2020. За результатами перевірки складено акт від 30 листопада 2021 № 8466/22-01-07-11/.

Висновками акта перевірки зафіксовано порушення вимог:

- п. 180.1. ст.180, п.181.1. ст. 181, п.185.1. ст. 185, п. 187.1. ст. 187, п. 188.1. ст. 188 Податкового кодексу України, в результаті чого занижений ПДВ, що підлягає сплаті до бюджету в загальній сумі 1004935 грн.;

-пп. 296.5.1., 296.5.2. п.296.5. ст.296 Податкового кодексу України, в результаті чого в 2017 році занижений єдиний податок в сумі 6675 грн;

- п. 44.1. ст. 44, п. 167.1. ст. 167, п. 177.1., 177.2., пп. 177.4.3, 177.4.4. п. 177.4 ст. 177 Податкового кодексу України, в результаті чого занижений податок на доходи фізичних осіб в загальній сумі 896 516,93 грн;

- п.16-1 Підрозділу 10 Інші перехідні положення пп. 162.1.1, п. 162.1 ст. 162, пп. 163.1.2, п.163.1 ст. 163 Податкового кодексу України, в результаті чого занижений військовий збір в загальній сумі 74 709,75 грн;

- п.2. ч. 1 ст.7., п.5, ст.8 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове пенсійне страхування від 08.07.2010, в результаті чого занижений єдиний внесок на загальну суму 387 881,44 грн, в тому числі за 2018 рік в сумі 114713,16 грн, за 2019 рік в сумі 154234,08 грн, 2020 рік в сумі 118934,20 грн;

-п. 49.2. ст.49, пп.49.18.1., пп.49.18.2. п.49.18. ст.49, п.177,11 ст. 177 Податкового кодексу України, в результаті чого не подано Податкові декларації про майновий стан і доходи за 2018, 2019, 2020 роки;

-п.63.3 ст.63 Податкового кодексу України, п.8.4. Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 09,12.2011 № 1588 із змінами ІД доповненнями, в результаті чого не подано Повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою № 20-ОПП.

На підставі акта перевірки податковим органом 16 грудня 2021 року прийняті податкові повідомлення-рішення, зокрема:

- податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- податкове повідомлення-рішення форми "ПС" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 15.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області;

- рішення № (дату зазначено як 15.2021) Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Підставою для прийняття спірних рішення став висновок контролюючого органу, що позивачем у 2017 році перевищено граничний обсяг доходу від здійснення підприємницької діяльності, що дозволяв перебувати на другій групі спрощеної системи оподаткування.

Вважаючи прийняті податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

Правові засади застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, а також справляння єдиного податку визначено главою 1 розділу XIV Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Відповідно до пунктів 291.2, 291.3 ст. 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

За змістом підпункту 2 пункту 291.4 ст. 291 ПК України до другої групи платників єдиного податку відносяться фізичні особи - підприємці, які здійснюють господарську діяльність з надання послуг, у тому числі побутових, платникам єдиного податку та/або населенню, виробництво та/або продаж товарів, діяльність у сфері ресторанного господарства, за умови, що протягом календарного року відповідають сукупності таких критеріїв: не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, одночасно не перевищує 10 осіб; обсяг доходу не перевищує 1500000 гривень.

Доходом платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця є дохід, отриманий протягом податкового (звітного) періоду в грошовій формі (готівковій та/або безготівковій); матеріальній або нематеріальній формі, визначеній пунктом 292.3 цієї статті. (пп.1 п. 292.1 ст. 292 ПК України)

Водночас підпунктом 3 пункту 292.11 статті 292 ПКУ визначено, що до складу доходу платника єдиного податку не включаються суми фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, отриманої та поверненої протягом 12 календарних місяців з дня її отримання, та суми кредитів.

Враховуючи зазначене, сума фінансової допомоги, що надана на поворотній основі та повернута протягом 12 календарних місяців з дня її отримання, не включається до складу доходу такого платника.

Судом встановлено, що у 2017 році між ОСОБА_1 та ТОВ "Полларді фешн груп" було укладено наступні договори.

Договір поставки № 04-07/2016 від 01.07.2016, умови якого виконані повністю, зокрема ФОП ОСОБА_1 (постачальником) поставлено товар, а ТОВ Полларді Фешн Груп прийнято і оплачено на рахунок ФОП ОСОБА_1 кошти за поставлений товар в сумі 1424500,00 грн.

Договір № 04-07/2017 про надання поворотної фінансової допомоги (позики) від 01.07.2017, сторонами якого є позикодавець - громадянин України ОСОБА_1 , Позичальник - ТОВ Полларді Фешн Груп. Відповідно до умов даного договору сторони погодили, що поворотна фінансова допомога надається за першою вимогою Позичальника, але не пізніше, ніж 31 грудня 2017 року, в національній валюті, у розмірі 120000,00 (сто двадцять тисяч) гривень 00 коп. Перерахування грошових коштів здійснюється Позикодавцем на поточним і рахунок Позичальника або шляхом видачі готівки з каси Позикодавця (п. 2.4. Договору).

Договір № 04-07/2017 про надання поворотної фінансової допомоги від 01.07.2017, відповідно до якого позикодавець ТОВ Полларді Фешн Груп, позичальник - ФОП ОСОБА_1 .

Згідно з умовами вказаного Договору ТОВ ПОЛЛАРДІ ФЕШН ГРУП надає ФОП ОСОБА_1 поворотну фінансову допомогу в розмірі 120000,00 гривень.

Умови договору про надання зазначеної суми позики були виконані, що підтверджується платіжним дорученням від 06.12.2017 № 166, випискою по рахунку, яка міститься в матеріалах справи.

У призначенні платежу уповноваженою особою ТОВ Полларді фешн груп вказано згідно договору від 04-07/2016 від 01.07.2016 за матеріали.

Як стверджує позивач зазначення такого призначення платежу відбулося помилково.

Відповідно до абзацу 2 пункту 3.7. Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 р. № 22 та діючої на момент існування спірних правовідносин, платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Водночас, відповідно до пункту 2.29 зазначеної Інструкції (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), платник має право в будь-який час до списання платежу з рахунку відкликати з банку, що його обслуговує, платіжні доручення в порядку, визначеному внутрішніми правилами цього банку. Платіжні доручення відкликаються лише в повній сумі. Для цього платникові необхідно подати до банку, що його обслуговує, документ на відкликання (пункт 23.1 статті 23 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні"). Таке відкликання здійснюється у порядку, визначеному внутрішніми правилами банку, і виключно у повній сумі.

Тобто, до списання грошових коштів з рахунку платник наділений правом змінити реквізит "Призначення платежу" шляхом відкликання платіжного доручення.

Однак, у випадку, якщо грошові кошти вже були списані з рахунку платника та зараховані на рахунок отримувача, переказ набуває статусу завершеного (пункт 30.1 статті 30 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні"). Тобто з моменту перерахування грошових коштів на рахунок отримувача обов`язок банку з виконання доручення платника вважається виконаним. Внесення змін до призначення платежу такого платіжного доручення є неможливим. А питання уточнення інформації, вказаної у реквізиті "Призначення платежу" виконаного платіжного доручення вирішується сторонами у порядку, узгодженому між ними, без участі банку. Зазначене підтверджується листом Національного Банку України від 09.06.2011 № 25-111/1438-7141 "Про заміну інформації у реквізиті "Призначення платежу", яким встановлено, що після списання коштів з рахунку платника питання щодо уточнення інформації, зазначеної у реквізиті "Призначення платежу", вирішується між сторонами без участі банку.

Економічний зміст тієї чи іншої господарської операції визначається платниками податків самостійно та на власний розсуд, а не - контролюючим органом. Отже, платник не позбавлений законодавцем права на обрання шляхів здійснення своєї господарської діяльності у межах цивільного законодавства.

Визначальним у змісті наведених законодавчих норм, якими регулюються правильність заповнення платіжного доручення, є те, що вони регулюють правовідносини між банком та платником, у той час, як зміна волевиявлення у розпорядженні коштами є господарськими правовідносинами та визначається цивільно-правовими угодами, укладеними між сторонами.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 19.06.2018 року у справі № 809/34/17.

Тобто, законодавство України наділяє сторони правом зміни інформації у призначенні платежу сторонами самостійно без участі банку.

На виконання зазначеної норми ТОВ Полларді фешн груп повідомило позивача про виправлення помилки в призначенні платежу, вказавши, що правильним слід вважати призначення платежу оплата ПФД за договором ПФД № 04-07/2017 від 01.07.2017.

Повідомлення було направлено позивачу 29.12.2017, що підтверджується журналом реєстрації вихідної кореспонденції за 2017 рік, запис № 260 Лист про зміну призначення платежу (ПФД), який був відправлений ФОП ОСОБА_1 (копія листа та витягу з Журналу міститься в матеріалах справи).

Дійсність даної господарської операції підтверджується також Податковим розрахунком сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма 1ДФ) за звітний період - 4 квартал 2017 року (копія Звіту з відміткою про прийняття та квитанції наявна в матеріалах справи).

У вказаному Звіті 1ДФ під порядковим номером 50 міститься запис про суму виплаченого доходу в розмірі 120000,00 грн та податковий номер 4 особи ( ОСОБА_1 ), на користь якого виплачено грошові кошти. Ознака доходу у Звіті 1ДФ вказана 153.

Відповідно до Довідника ознак доходів фізичних осіб, який міститься в Додатку до Порядку заповнення та подання податковими агентами податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13.05.2015 № 4 ознака доходу № 153 - основна сума поворотної фінансової допомоги, наданої платником податку іншим особам, яка повертається йому, основна сума поворотної фінансової допомоги, що отримується платником податку (підпункт 165.1.31 пункту 165.1 статті 165 Податкового кодексу України.

Контролюючим органом зазначену обставину не враховано і не взято до уваги.

Доводи контролюючого органу про заниження позивачем суми оподаткованого доходу мають ґрунтуватись на сукупності доказів, що безспірно підтверджують існування обставин, які свідчать про не повне відображення доходів у податковому обліку.

Зазначений висновок зроблено неодноразово й Верховним Судом, зокрема у постанові від 12 березня 2019 року у справі № 0670/11680/11.

Враховуючи зазначене, суд відхиляє доводи відповідача про те, що договори про надання поворотної фінансової допомоги від 01.07.2017 містять один номер і не обов`язково були обидва предметом перевірки, оскільки обов`язкового опису документів, які були надані до перевірки, всупереч вимогам наказу ДПС України від 25.02.2021 № 244 "Про затвердження Зразка форми акта (довідки) документальної планової/позапланової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, та Методичних рекомендацій щодо оформлення матеріалів документальних перевірок" складено та долучено до акту перевірки не було. Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма 1ДФ) за звітний період - 4 квартал 2017 року був у вільному доступі відповідача і повинен був бути врахований під час винесення спірних податкових повідомлень-рішень.

08.02.2018 року позивачем як позичальником було повернуто суму поворотної фінансової допомоги у розмірі 120000 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 08.02.2018 № 11 та актом звірки взаємних розрахунків, копія яких міститься в матеріалах справи.

Враховуючи приписи підпункту 3 пункту 292.11 статті 292 ПКУ зазначена сума фінансової допомоги у розмірі 1200000 грн, яка повернута протягом 12 календарних місяців з дня її отримання, не включається до складу доходу такого платника.

Таким чином, позивач не перевищив граничний обсяг доходу при перебуванні на спрощеній системі оподаткування другої групи, а тому висновки контролюючого органу є безпідставними.

Суд також погоджується з доводами позивача про те, що відповідачем здійснено розгляд матеріалів перевірки без врахування заперечень на акт перевірки, який було подано в межах визначених законодавством строків.

Так, згідно з пунктом 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт.

За приписами пункту 86.7 статті 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Акт перевірки, заперечення до акта перевірки та / або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Платник податків має право брати участь у процесі розгляду матеріалів перевірки особисто або через свого представника. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податку має право надавати письмові та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду.

Згідно з пунктом 44.6 статті 44 ПК України якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає в порядку пункту 86.7 статті 86 цього Кодексу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки, такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

За приписами пункту 44.7 статті 44 ПК України протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки, платник податків має право подати контролюючому органу, що проводив перевірку, заперечення та / або додаткові документи, які підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності.

Як встановлено судом і не заперечується сторонами, акт перевірки, складений 30.11.2021, позивач отримав 01.12.2021.

Не погоджуючись з висновками, викладеними в акті перевірки, позивач 14 грудня 2021 року засобами поштового зв`язку направив до контролюючого органу заперечення до акта, які отримані відповідачем 21 грудня 2021 року.

Листом від 24 грудня 2021 року ГУ ДПС у Хмельницькій області повідомило позивача про те, що заперечення подані з порушенням граничних термінів їх подання.

З огляду на наведені вище приписи ПК України та встановлену судом дату відправлення позивачем заперечень на акт перевірки, суд вважає, що такі подані до контролюючого органу у встановлений ПК України строк (протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки), й фактично спірні рішення прийняті контролюючим органом без урахування й надання оцінки своєчасно поданим запереченням на акт перевірки та долученим до нього документам, якими позивач спростовував встановлені перевіркою обставини.

Не вирішуючи наперед результат розгляду контролюючим органом наданих позивачем документів та пояснень, та їх позитивний чи негативний вплив на встановлені перевіркою обставини, суд вважає, що оскаржувані податкові рішення, з приводу правомірності яких виник спір, не відповідають вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки прийняті без урахування усіх обставин, що мають значення для його рішення, та без урахування права особи (в даному випадку платника податку) на участь у процесі прийняття рішення.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 24 лютого 2022 року у справі № 560/8920/20.

На додаток до викладеного, суд вважає за необхідне зауважити, що Європейський суд з прав людини у рішенні «Щокін проти України» констатував наступне: закон має бути доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості і точності, порушує вимогу «якості закону». У разі ж коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для особи підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

За таких умов, зважаючи на принцип «якості закону» у поєднанні з пріоритетністю позиції платника податку у відносинах з контролюючими органами (підпункт 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 ПК України) в аспекті наведених вище висновків ЄСПЛ, тлумачення контролюючим органом пункту 86.7 статті 86 ПК України у запропонований ними спосіб має несприятливий та обмежувальний наслідок для платника податків.

Суд зазначає, що частиною сьомою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Позивач до закінчення судових дебатів зробив заяву про подання доказів про розмір судових витрат та зазначив, що відповідні докази подасть до суду протягом 5 днів після ухвалення рішення.

За нормами частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних рішень, а тому наявні правові підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "ПС" № від 16.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 15.12.2021 Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Визнати протиправним та скасувати рішення № (дату зазначено як 15.2021) Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 05 вересня 2022 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17, м. Хмельницький, Хмельницька область, 29000 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуюча суддя Д.Д. Гнап