Справа № 160/25722/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮхно І. В.
за участі секретаря судового засіданняБєлєньковій Є.О.
позивача відповідача ОСОБА_1 Терещенко О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» про стягнення заборгованості, -
14.12.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до державного підприємства «Кривбасшахтозакриття», у якому позивач просить суд:
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що на обліку ГУ ДПС у Дніпропетровській області знаходиться ДП «Кривбасшахтозакриття», в інтегрованих картках якого обліковується податковий борг, який не сплачений та не заявлений до суду по земельному податку з юридичних осіб в загальній сумі 5 992 347,90 грн., що виник в результаті несплати у встановлені терміни грошових зобов`язань. У зв`язку з несплатою до бюджету сум податкового боргу податковим органом в автоматичному режимі сформовано податкову вимогу від 11.02.2013 №111, яка направлена засобами поштового зв`язку на податкову адресу платника податків. Головне управління ДПС у Дніпропетровській області як контролюючий орган набуло права відповідно до п.95.3 ст.95 Податкового кодексу України звернутися до суду з адміністративним позовом про стягнення у сумі 5 992 347,90 грн. заборгованості з відповідача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2021 позовні заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі; підготовче судове засідання призначено на 11.01.2022 об 11:00 год.; встановлено відповідачу 15-деннний строк відповідачу на подання відзиву на позов; витребувано від сторін додаткові докази та встановлено строк для їх подання.
Копію ухвали разом із повістками про виклик 25.12.2021 направлено на електронні адреси учасників справи, що підтверджується матеріалами справи.
10.01.2022 на виконання ухвали суду від позивача надійшло клопотання про долучення додаткових доказів.
11.01.2022 відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. У підготовчому судовому засіданні за участю представника позивача судом за клопотанням відповідача відкладено підготовче судове засідання до 27.01.2022 о 10:30 год.
Повістка про виклик 11.01.2022 направлена на електронну адресу відповідача, що підтверджується матеріалами справи.
27.01.2022 у підготовчому судовому засіданні за участю представників сторін судом з метою отримання додаткових доказів у справі продовжено строк підготовчого провадження та оголошено перерву в підготовчому судовому засідання до 23.02.2022 о 15:30 год.
22.02.2022 засобами електронного зв`язку від відповідача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату та зобов`язання позивача надати пояснення та відповідні докази щодо зарахування грошових коштів.
27.01.2022 відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. У підготовчому судовому засіданні за участю представника позивача судом за клопотанням відповідача витребувано у позивача додаткові докази та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 01.03.2022 о 16:40 год.
Підготовчі судові засідання, призначені на 01.03.2022 та 23.03.2022, відкладались судом у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб на підставі указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», який було продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з метою збереження життя та здоров`я учасників судового процесу та забезпечення процесуальних прав сторін.
27.04.2022 у зв`язку з перебуванням головуючого судді Юхно І.В. у період з 25.04.2022 по 27.05.2022 адміністративну справу знято з розгляду та призначено підготовче судове засідання у справі на 31.05.2022 об 10:30 год.
26.05.2022 засобами електронного зв`язку від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (зняття з розгляду) до припинення або скасування воєнного стану на території України.
31.05.2022 відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. У підготовчому судовому засіданні за участю представника позивача судом частково задоволено клопотання відповідача та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 13.06.2022 об 11:00 год.
Повістка про виклик 01.06.2022 направлена на електронну адресу відповідача, що підтверджується матеріалами справи.
10.06.2022 засобами електронного зв`язку від відповідача надійшло клопотання про витребування у позивача доказів та відкладення розгляду справи.
13.06.2022 від позивача до суду надійшло клопотання про залучення додаткових доказів до матеріалів справи.
13.06.2022 відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. У підготовчому судовому засіданні за участю представника позивача судом за клопотанням відповідача витребувано у позивача додаткові докази та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 21.06.2022 о 15:00 год.
20.06.2022 засобами електронного зв`язку від відповідача надійшло клопотання про неприйняття поданих позивачем доказів та відкладення розгляду справи до отримання ДП «Кривбасшахтозакриття» відповіді ГУ ДПС у Дніпропетровській області на адвокатський запит.
21.06.2022 відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. У підготовчому судовому засіданні за участю представника позивача судом за клопотанням відповідача витребувано у позивача додаткові докази та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 13.07.2022 о 10:00 год.
12.07.2022 від позивача надійшло клопотання про залучення відповіді на адвокатський запит представника відповідача.
13.07.2022 від відповідача надійшли клопотання про зміну місцезнаходження відповідача.
13.07.2022 у підготовчому судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлене клопотання та просив суд його задовольнити. Судом неодноразово протокольними ухвалами витребовувалась інформація щодо стану заявленої до стягнення заборгованості на момент розгляду справи, зарахування вищевказаних у клопотанні відповідача сум з наданням відповідних доказів. Представник позивача у підготовчому судовому засіданні зазначив, що сплата зарахована в рахунок погашення заборгованості за минулі періоди, проте доказів надати не має можливості, проти задоволення клопотання про витребування не заперечував.
Копію ухвали 15.07.2022 направлено на електронні адреси учасників справи, що підтверджується матеріалами справи.
18.07.2022 засобами електронного зв`язку від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неотримання станом на 18.07.2022 відповідачем витребуваних доказів, що унеможливлює підготовку до судового засідання.
19.07.2022 відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. У підготовчому судовому засіданні представник позивача зазначив, що витребувані докази направлені на адресу суду та відповідача засобами поштового зв`язку, у зв`язку з неотриманням направлених позивачем доказів судом оголошено перерву в підготовчому судовому засідання до 25.07.2022 об 11:30 год.
20.07.2022 до суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання про залучення додаткових доказів на виконання ухвали.
25.07.2022 від позивача надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи витягу з ІКП станом на день судового розгляду.
25.07.2022 відповідачем до суду подано клопотання про визнання наданих позивачем документів недостатніми, недостовірними та недопустимими доказами та неврахування їх при прийняття рішення у справі.
25.07.2022 у підготовчому судовому засіданні позивач підтримав раніше заявлені позовні вимоги та просив суд їх задовольнити, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Представники сторін зазначили, що всі докази надані, та не заперечували проти закриття підготовчого провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.07.2022 закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засідання 18.08.2022 о 13:15 год.
В судовому засіданні 18.08.2022 представники сторін підтримали раніше обрані правові позиції, представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, а представник відповідача просив суд відмовити у їх задоволенні.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
В інтегрованій картці ДП «Кривбасшахтозакриття» станом на день судового розгляду справи обліковується податковий борг по земельному податку з юридичних осіб в загальній сумі 17 462 096,47 грн., заявлений податковим органом до стягнення в сумі 5 992 347,90 грн., який виник в результаті несплати у встановлені терміни грошових зобов`язань:
- по Саксаганському району:
- по Тернівському району:
З урахуванням вимог ст. 56, 57 ПКУ, у зв`язку з несплатою ДП «Кривбасшахтозакриття» у встановлені строки донарахованих контролюючим органом сум, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Відповідно до ст.59 ПКУ податковим органом було сформовано податкову вимогу від 11.02.2013 №111, яку було направлено ДП «Кривбасшахтозакриття» засобами поштового зв`язку платнику та вручено представнику відповідача 18.02.2013, про що свідчить наявна у матеріалах справи копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та вказаної податкової вимоги.
У зв`язку з несплатою ДП «Кривбасшахтозакриття» сум у розмірі 5 992 347,90 грн., грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Статтею 67 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України). ПК України також визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п.1.1 ст.1 ПК України).
Пунктом 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
За положеннями підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно з пунктом 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Податковий агент зобов`язаний сплатити суму податкового зобов`язання (суму нарахованого (утриманого) податку), самостійно визначеного ним з доходу, що виплачується на користь платника податку - фізичної особи та за рахунок такої виплати, у строки, передбачені цим Кодексом.
До місцевих податків належить, зокрема, податок на майно (пп.10.1.1 п.10.1 ст.10 ПК України).
Відповідно до п.п. 265.1.2 п.265.1 ст.265 ПК України податок на майно складається, зокрема, з плати за землю.
Підпунктом 269.1.1 пункту 269.1 статті 269 ПК України визначено, що платниками плати за землю є платники земельного податку: 269.1.1.1. власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); 269.1.1.2. землекористувачі, яким відповідно до закону надані у користування земельні ділянки державної та комунальної власності на правах постійного користування; 269.1.2. платники орендної плати - землекористувачі (орендарі) земельних ділянок державної та комунальної власності на умовах оренди.
Базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік (п.285.1 ст.285 ПК України).
Відповідно до пункту 286.2 статті 286 ПК України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а надалі такий витяг подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
Згідно з п.287.3 ст.287 ПК України податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Крім того, в силу положень пункту 287.10 статті 287 ПК України податкове зобов`язання з цього податку може бути нараховано за податкові (звітні) періоди (роки) в межах строків, визначених пунктом 102.1 статті 102 цього Кодексу.
Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності (п.49.2 ст.49 ПК України).
Підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податковий борг сума грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.
За положеннями п.54.1 ст.54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до п.54.3 ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо, зокрема: платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію, а при здійсненні заходів податкового контролю встановлено факти здійснення платником податків діяльності, що призвела до виникнення об`єктів оподаткування, наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу та наявності діючих (у тому числі призупинених) ліцензій на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією, яка підлягає ліцензуванню згідно із законодавством (п.п.54.3.1 п.54.3 ст.54 ПК України)
Згідно з пунктом 57.3 статті 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.
Відповідно до абзацу 1 пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Пунктом 42.2 статті 42 ПК України встановлено, що документи (податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків) вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
За приписами пункту 59.5 статті 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Пунктом 60.6 статті 60 ПК України передбачено, якщо нарахована сума грошового зобов`язання або податкового боргу збільшується внаслідок їх адміністративного оскарження, раніше надіслане (вручене) податкове повідомлення-рішення або податкова вимога не відкликаються. На суму збільшення грошового зобов`язання надсилається окреме податкове повідомлення-рішення, а на суму збільшення податкового боргу окрема податкова вимога не надсилається (не вручається).
Податковим органом було сформовано податкову вимогу форми «Ю» від 11.02.2013 №111, яка була направлена засобами поштового зв`язку на юридичну адресу платника податків та вручена останньому 18.02.2013.
Поряд із цим, суд звертає увагу, що сплата відповідачем суми заборгованості по податковому повідомленню-рішенню у розмірі 8450,89 грн. (платіжне доручення №2565 від 25.08.2020) зарахована контролюючим органом в рахунок погашення заборгованості по земельному податку з юридичних осіб за минулі періоди.
Суд наголошує, що згідно з пунктом 87.9 статті 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Вказаною нормою ПК України визначено обов`язок податкового органу на зарахування усіх платежів на погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.
Визначальним при застосуванні приписів цієї статті є наявність податкового боргу. При цьому зміст графи «призначення платежу» у платіжних дорученнях за будь-яких умов не має значення, що прямо передбачено пунктом 87.9 статті 87 ПК України.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.03.2021 у справі №804/2577/17, яка підлягає обов`язковому врахуванню судом в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України.
Тобто, посилання відповідача на неправомірність такого зарахування податковим органом не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.
Отже, на час розгляду справи судом матеріали справи не містять доказів погашення відповідачем суми податкового боргу, заявленого до стягнення, а також доказів оскарження останнього чи його складових у судовому порядку.
Проте, доказів оскарження дій/бездіяльності щодо відображення певних сум в інтегрованій картці ДП «Кривбасшахтозакриття» в адміністративному чи судовому порядку до суду надано не було, правом на подання зустрічного позову відповідач також не скористався.
Крім того, наданим до матеріалів справи витягом з інтегрованої картки платника податків ДП «Кривбасшахтозакриття» по земельному податку з юридичних осіб вбачається, що загальний борг відповідача з даного податку складає 17 462 096,47 грн., що є значно більшим суми, заявленої до стягнення в межах даного провадження.
У підпункті 14.1.137 пункту 14.1 статті 14 ПК України надано визначення терміну «орган стягнення», відповідно до якого це державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.
Пунктом 41.2 статті 41 ПК України визначено, що органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Стягнення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску за виконавчими написами нотаріусів не дозволяється.
На підставі підпункту 19-1.1.45 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи звертаються до суду у випадках, передбачених законодавством.
Відповідно до підпункту 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Згідно з пунктом 95.1 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Пунктом 95.3 статті 95 ПК України передбачено, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам державної податкової служби, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
За положеннями частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 3 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Дослідивши зібрані по справі докази та враховуючи те, що заявлену до стягнення суму у встановлені строки відповідач не сплатив, наявність у нього вказаної заборгованості підтверджується матеріалами справи, доказів її погашення станом на день розгляду справи не надано, а судом самостійно на виконання вимоги статті 9 КАС України не виявлено, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судові витрати, сплачені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, відповідно до частини 2 статті 139 КАС України з відповідача не стягуються.
Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Стягнути податковий борг з державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» до бюджету у розмірі 5 992 347,90 грн. (п`ять мільйонів дев`ятсот дев`яносто дві тисячі триста сорок сім гривень 90 копійок) шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, що обслуговують такого платника податків.
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Повний текст рішення згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці з 22.08.2022 по 02.09.2022 з урахуванням частини 6 статті 120 КАС України складений 05 вересня 2022 року.

Суддя І.В. Юхно