Справа № 200/15006/21
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2022-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2022 року № 200/15006/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тітова О.М. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Донецька залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним висновку, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок Північно - східного офісу Держаудитслужби від 19.10.2021.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що висновок відповідача від 19.10.2021 UA-2021-07-28-011050-b є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 03.11.2021 передано адміністративну справу №200/15006/21 на розгляд до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.12.2021 року позовну заяву по справі №200/15006/21 було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачем усунуто недоліки в строк, встановлений судом.

Ухвалою суду від 20.12.2021 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представник відповідача надав відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що висновок про результати моніторингу є законним та таким що не підлягає скасуванню, у зв`язку із чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник позивача надав відповідь на відзив, в якому з викладеними у відзиві запереченнями не погодився та просив позовні вимоги задовольнити.

Відповідно до ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розгляд справи було призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно з п.10 ч.1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суддя у період з 30.12.2021 по 12.01.2022 знаходився у відпустці.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно до Наказу начальника Північно-східного офісу Держаудитслужби від 30.09.2021 № 430 «Про початок моніторингу закупівель», у зв`язку з виявленням органом державного фінансового контролю ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель, на підставі вивчення інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, проведений моніторинг конкурентної процедури відкритих торгів, що оприлюднена на веб-порталі Уповноваженого органу за номером UA-2021-07-28-011050-b (ДК 021-2015- 09130000-9 Нафта i дистиляти / Бензин DK 021-2015 - 09130000-9 Oil and distillates / Petrol) очікуваною вартістю 9 263 760,00. Замовником даної закупівлі являвся позивач.

За результатом моніторингу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, відповідачем складено Висновок від 19 жовтня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі від UA-2021-07-28-011050-b, з якого вбачається, що тендерна документація містить опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, які не відповідають переліку формальних помилок, затверджених наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710.

Відповідачем встановлено, що Замовником порушено вимоги пункту 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі Закон).

Моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій за Лотом № 1 встановлено, що відповідно до умов підпункту 5.2 пункту 5 Додатка 5 до тендерної документації учасники надають перелік АЗС з можливістю відпуску бензину (по талонах): ЛОТ 1 - Луганській області (з наявністю АЗС м. Сєвєродонецьк); Донецькій області (з наявністю АЗС у м. Маріуполь, м. Волноваха, м. Курахово, м. Покровськ, смт. Ясногірка, м. Слов`янськ, м. Бахмут, м. Костянтинівка, м. Лиман), Харківська область (з наявністю АЗС м. Харків), Дніпровська область (з наявністю АЗС м. Дніпро), Київська область (з наявністю АЗС м. Київ).

Так, учасник ТОВ «Параллель-М ЛТД» у складі тендерної пропозиції надав перелік АЗС з можливістю відпуску бензину у Донецькій та Луганській областях від 10.08.2021 року, в якій відсутні АЗС в Харківській, Дніпропетровській та Київських областях, чим порушено вимоги підпункту 5.2 пункту 5 Додатка 5 до тендерної документації.

За результатами аналізу тендерної пропозиції ТОВ «Вест Кард» за лотом №1 та за лотом № 2 встановлено, що відповідно до умов підпункту 5.3. пункту 5 Додатка № 5 до тендерної документації учасник повинен надати оригінал або копію ліцензії на право торгівлі пальним на кожну надану АЗС.

Так, у складі тендерної пропозиції ТОВ «Вест Кард» надана довідка від 27.08.2021 № 1 про перелік АЗС з можливістю відпуску бензинів (по талонах), в якій зазначено перелік АЗС у Донецькій області (м. Маріуполь, м. Волноваха, м. Курахово, м. Покровськ, смт. Ясногірка, м. Слов`янськ, м. Бахмут, м. Костянтинівка, м. Лиман) та Луганській області (м. Сєвєродонецьк). Зазначені у довідці АЗС використовуються на правах оренди згідно договорів від 01.06.2020 № 0406-01 /06/2020 та від 01.11.2020 № 01 /11/ ВК.

Однак, учасник ТОВ «Вест Кард» у складі тендерної пропозиції за лотом № 1 та лотом № 2 не надав оригінал або копію ліцензії на право торгівлі пальним на АЗС у Донецькій області (м. Маріуполь, м. Волноваха, м. Курахово, м. Покровськ, смт. Ясногірка, м. Слов`янськ, м. Бахмут, м. Костянтинівка, м. Лиман) та Луганській області (м. Сєвєродонецьк), чим порушені вимоги умов підпункту 5.3. пункту 5 Додатка №5 тендерної документації.

Як вбачається з пункту 3 Висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засаді здійснення державного фінансового контролю в Україні» Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договорів за лотом №1 та лотом №2 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погодившись з оскарженим Висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939).

Відповідно до ст.2 Закону № 2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

У той же час, згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року, Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до п. 7 Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

У той же час, відповідно до ст. 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закону № 922,) а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За наявності однієї або декількох таких підстав, як визначено ч. 2 ст. 7-1 Закону № 922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до ч. 3 ст. 7-1 Закону № 922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Відповідно до ч. 4 ст. 7-1 Закону № 922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 7-1 Закону № 922 моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Відповідно до ч. 6-7 ст. 7-1 Закону № 922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до п.19 ч.2 ст.22 Закону у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклад формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Позивачем виконані вимоги п.19 ч.2 ст.22 Закону, та визначено у тендерній документації опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, наявність яких у тендерних пропозиціях не впливає на їх зміст.

Щодо порушень підпункту 5.2 п.5 Додатка 5 тендерної документації, суд зазначає, що відсутність у складі тендерної пропозиції АЗС в Харківській, Дніпропетровській та Київській областях, згідно тендерної документації, відноситься до формальних (несуттєвих) помилок, оскільки укладеним договором визначено чіткий перелік АЗС (додаток 2 до договору №1705 А/21/ЄМ).

Стосовно порушення підпункту 5.3 п.5 Додатка 5 тендерної документації, суд зазначає, що ТОВ "Вест Кард" надана довідка про перелік АЗС з можливістю відпуску бензинів по талонах. Зазначені АЗС використовуються на правах оренди згідно договорів від 01.06.2020 № 0406-01/06/2020 та від 01.11.2020 № 01/11/ВК. Також суд звертає увагу, що інформація про ліцензії на право торгівлі пальним міститься у вільному доступі. Замовник не вимагав документального підтвердження інформації, якщо така інформація міститься у відкритому доступі.

Надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку, суд зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору.

При вирішенні даного спору суд також враховує необхідність чіткого дотримання учасниками торгів вимог, визначених у тендерній документації, а також необхідності підтверджувати відповідність учасника кваліфікаційним вимогам саме тими документами, які визначені у такій документації.

У той же час, відповідні протиправні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону №922-VIII, а саме - недискримінація учасників.

Натомість, відповідачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів того, що позивач будь-яким чином поставив учасників закупівлі у дискримінаційне становище.

Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.

Таким чином, враховуючи викладене, суд вважає, що за результатами проведеного моніторингу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, відповідач дійшов помилкового висновку про порушення позивачем законодавства про закупівлі, а сукупність вказаних вище обставин свідчать про те, порушення встановленні відповідачем у висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 19 жовтня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі від UA-2021-07-28-011050-b не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Розподіл судових витрат здійснюється згідно вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Донецька залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" ( вул. Єжи Гедройця, буд. 5, м. Київ, 03150, ЄДОПОУ 40150216) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, ) про визнання протиправним висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно - східного офісу Держаудитслужби від 19.10.2021.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Донецька залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн., 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Тітов О.М.