Справа № 640/12311/21
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2022-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2022 року м. Київ № 640/12311/21

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Комунальної корпорації «Київавтодор» до Державної аудиторської служби України, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «СБМУ «Підряд» про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулась Комунальна корпорація «Київавтодор» (, 01014, м. Київ, вул. Петра Болбочана, 6) з позовом до Державної аудиторської служби України ( вул. Петра Сагайдачного, 4, м. Київ. 04070), третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «СБМУ «Підряд» (08132, Київська обл, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, 31-а, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (Реконструкція колектора дощової каналізації від вул. Вересневої ріг вул. Російської до вул. Тростянецької у Дарницькому районі міста Києва)» (ідентифікатор закупівлі в системі електронних закупівель UA-2021-01-12-001121-а) Державної аудиторської служби України від 16.04.2021.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що порушення, виявлене під час процедури моніторингу не є суттєвим, не впливає на зміст тендерної документації, а відтак не призводить до відхилення пропозиції учасника процедури закупівлі.

Ухвалою суду від 13 травня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із висновками позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав на правомірність встановлених під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушень позивачем вимог законодавства, відтак вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Ухвалою суду від11 липня 2022 року до справи залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- Товариство з обмеженою відповідальністю «СБМУ «Підряд».

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

12.01.2021 року на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель позивачем було оприлюднено інформацію про проведення процедури відкритих торгів на закупівлю робіт «Реконструкція колектора дощової каналізації від вул. Вересневої ріг вул. Російської до вул. Тростйнецької у Дарницькому районі міста Києва».

На виконання вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», позивачем було оприлюднено тендерну документацію процедури Закупівлі, додатком 6 до якої був проект договору.

Кінцевим строком подання тендерних пропозицій по процедурі закупівлі було- 05.02.2021.

Учасниками, які подали свої тендерні пропозиції у Процедурі закупівлі були:

1) ТОВ «СБМУ «Підряд»;

2) ТОВ «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТ^Ж»^ Н Т І

3) ТОВ «СУ 630»;

4) ПП «КИЇВШЛЯХБУД.

За результатами розгляду тендерних пропозицій учасників, відповідно до протоколу №21/468-1 від 12.02.2021, тендерним комітетом позивача було прийнято рішення визнати переможцем процедури закупівлі та прийняти рішення про намір укласти договір З ТОВ «СБМУ «Підряд».

У зв`язку із цим, 25.02.2021 між позивачем і ТОВ «СБМУ «Підряд» було укладено договір підряду № 14-10 на виконання робіт на об`єкті: «Реконструкція колектора дощової каналізації від вул, Вересневої piг вул. Російської до вул. Тростянецької у Дарницькому районі міста Києва» на загальну суму 12 228 519,60 грн.

Поряд з цим, 26.03.2021 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (prozorro.gov.ua) було опубліковано наказ Державної аудиторської служби України від 26.03.2021 № 87 про початок моніторингу Процедури закупівлі.

16.04.2021 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (prozorro.gov.ua) було опубліковано Висновок №347 від 16.04.2021, яким виявлено порушення, а саме невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню.

У зв`язку із цим, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електродну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття, таких заходів.

Вважаючи висновки відповідача щодо виявлених порушень необґрунтованими, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 1 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідачем у Висновку зазначається, що за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що Замовник у пункті 3.2 розділу 3 тендерної документації встановив вимогу щодо надання учасником у складі тендерної пропозиції проекту договору, кожна сторінка якого має підпис та печатку учасника, що підтверджує згоду з проектом договору (Додаток 6 до тендерної документації). Проте, учасник ТОВ «СБМУ «Підряд» у складі своєї тендерної пропозиції надав зазначений проект договору (підписаний), умови якого не відповідають умовам зазначеним в проекті договору (додатку 6 до тендерної документації), а саме: пункт 5.1 розділу V, пункт 6.4.20 Розділу VI, пункти 12.2, 12.3 12.4 Розділу XII проекту договору. Отже, учасник ТОВ «СБМУ «Підряд» не надав проект договору, який є складовою частиною тендерної документації, кожна сторінка якого повинна мати підпис та печатку учасника, у зв`язку з чим не підтвердив згоду з цим проектом договору (Додаток 6 до тендерної документації), чим не дотримано вимоги пункту 3.2 розділу 3 тендерної документації.

Позивач у позовній заяві підтверджує, що завантажений 04.02.2021 року ТОВ «СБМУ «Підряд» проект договору було надано без змін, внесених рішенням Тендерного комітету позивача від 25.01.2021 року.

Проте, позивач зазначає, що рішенням Тендерного комітету, яке було оформлено протоколом від 12.02.2021 року №21/14-1Т, прийнято рішення сприймати вищезазначену помилку, як формальну (несуттєву), таку, що не призводить до значного спотворення інформації.

Суд, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, не погоджується із такими доводами позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 3.2 розділу 3 тендерної документації, тендерна пропозиція, яку подає учасник процедури закупівлі, має складатися, зокрема, з проекту договору, кожна сторінка якого має містити підпис та печатку учасника, що підтверджує згоду з проектом договору (додаток 6).

Згідно з підпунктом 6.1.1 пункту 6.1 розділу 5 тендерної документації проект договору про закупівлю міститься в додатку 6 цієї документації.

Як встановлено судом під час розгляду справи, ТОВ «СБМУ «Підряд» у складі своєї тендерної пропозиції надав зазначений проект договору (підписаний), умови якого не відповідають умовам, зазначеним у проекті договору додатка 6 до тендерної документації, а саме: пункт 5.1 розділу V, пункт 6.4.20 розділу VI, пункти 12.2, 12.3 12.4 розділу XII проекту договору.

Відповідно до пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922 формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме: технічні помилки та описки. Цю норму продубльовано у пункті 3.1 розділу 3 тендерної документації.

Суд зазначає, що виявлене порушення не пов`язано з оформленням тендерної пропозиції, а стосується саме її змісту, оскільки пункт 5.1 розділу V, пункт 6.4.20 розділу VI, пункти 12.2, 12.3, 12.4 розділу XII проекту договору, завантаженого ТОВ «СБМУ «Підряд» за змістом відрізняються від проекту договору у додатку 6 до тендерної документації.

Слід зазначити, що вказане порушення не міститься ані у Переліку формальних помилок, що затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, ані у пункті 3.1 розділу 3 тендерної документації.

Крім того, суд зауважує, що позивачем 25.01.2021 року були внесені зміни до тендерної документації процедури закупівлі, зокрема до проекту договору, з метою їх виконання учасниками. Натомість, дії щодо не зазначення і не дотримання ТОВ «СБМУ «Підряд» вказаних змін, свідчить про невиконання цим учасником вимог позивача.

Таким чином, учасник ТОВ «СБМУ «Підряд» не надав проекту договору (який є складовою частиною тендерної документації), зміст якого відповідав би тендерній документації Замовника, у зв`язку з чим не підтвердив згоди з цим проектом договору (додаток 6 до тендерної документації), чим не дотримано вимоги пункту 3.2 розділу 3 тендерної документації.

Однак, в порушення абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону позивач не відхилив тендерної пропозиції ТОВ «СБМУ «Підряд» як такої, що не відповідала іншим вимогам щодо предмета закупівлі, визначив його переможцем та уклав з ТОВ «СБМУ «Підряд» договір підряду від 25.02.2021 № 14-10.

З огляду на вищевикладене, суд вважає висновок відповідача №347 від 16.04.2021 року законним і обґрунтованим, а відтак підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову.

В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Комунальної корпорації «Київавтодор» (, 01014, м. Київ, вул. Петра Болбочана, 6) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Н.Г. Вєкуа