Справа № 363/1679/22
Суддя: Лукач О. П.
Дата ухвалення: 2022-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

05.09.22 363/1679/22
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 вересня 2022 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у місті Києві про скасування постанови серії ЕАО №5488898 від 15 червня 2022 року у сфері безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

ВСТАНОВИВ:

24 червня 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із вказаним адміністративним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що 16 червня 2022 року інспектором патрульної поліції 3-ї роти 3-го батальйону інспектором капралом поліції Кравець Ю.В. було винесено постанову серії ЕАО № 5488898 про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. Відповідно до змісту постанови, ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом, не виконав вимогу дорожнього знаку 5.16 «напрямки руху по смугах» при дозволеному повороті праворуч здійснив рух прямо перетнувши дорожню розмітку 1.16.2, чим порушив пункт 33 ПДР України - порушення вимог дорожніх знаків. Вважаючи постанову інспектора незаконною та такою що підлягає скасуванню, позивач зазначає, що у інспектора не було підстав для його зупинки та перевірки документів, та як стверджує, що правил дорожнього руху не порушував, інспектор поліції під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесення оскаржуваної постанови допущено порушення вимог законодавства, зокрема: після зупинки інспектор не представилася, на його вимогу документів не пред`явила, інспектором не було надано доказів вчинення адміністративного правопорушення, справу розглянуто інспектором на місці зупинки транспортного засобу, а не за місцем вчинення правопорушення, підготовка до розгляду справи не здійснювалась взагалі та його клопотання відхилено, не забезпечивши можливості скористатися своїми правами, передбаченими статтею 268 КУпАП. На підставі викладеного, позивач просить скасувати постанову інспектора патрульної поліції 3-ї роти 3-го батальйону Кравець Ю.В. ЕАО 5488898 від 15 червня 2022 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП.

Разом із адміністративним позовом ОСОБА_1 подав клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27 червня 2022 року позов залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання квитанції про сплату судового збору.

На виконання вимог ухвали суду, позивач усунув недоліки та подав до суду квитанцію про сплату судового збору, у зв`язку з чим також подав заяву про зміну позовних вимог у якій, крім скасування оскаржуваної ним постанови, також просив суд стягнути з відповідача на його користь понесені судові витрати, а саме компенсувати сплачений ним судовий збір у розмірі 496,20 грн.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 6 липня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідачу направлено копію позовної заяви з додатками, з роз`ясненням порядку та строків подання відзиву на позов.

Відповідач, отримавши 18 липня 2022 року за довіреністю копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію адміністративного позову з додатками, у встановлений судом п`ятнадцятий денний строк з дня отримання ухвали, своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Відповідно до частини шостої статті 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Судом встановлено, що постановою серії ЕАО № 5488898 від 16 червня 2022 року інспектором патрульної поліції 3-ї роти 3-го батальйону інспектором капралом поліції Кравець Ю.В. було притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,0 гривень.

Відповідно до змісту вказаної постанови, 15 червня 2022 року 21:20:42 в м.Києві по вул. Еспланадна, 8/1, водій, керуючи транспортним засобом, не виконав вимогу дорожнього знаку 5.16 «напрямки руху по смугам» при дозволеному повороті праворуч здійснив рух прямо перетнув дорожню розмітку 1.16.2, чим порушив пункт 33 ПДР порушення вимог дорожніх знаків, за що передбачена відповідальність за частиною першою статті 122 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з даним адміністративним позовом.

З огляду на викладене, між сторонами склалися правовідносини з приводу оскарження постанови суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до статті 286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами.

Оскаржувана позивачем постанова перевірялася судом на предмет дотримання суб`єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У частині першій статті 3 Закону України «Про національну поліцію» закріплено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з пункту 8 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Пунктом 11 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Порядок дорожнього руху на території України встановлюють Правила дорожнього руху України, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306.

Особи, які порушують ці правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Так, відповідно до статті 35 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі, якщо водій порушив Правила дорожнього руху.
Інформаційно-вказівний знак «5.16» пункту 33.5 Розділу 33 «Дорожні знаки» Правил дорожнього руху України встановлю «Напрямки руху по смугах» та показує кількість смуг на перехресті і дозволені напрямки руху по кожній з них.
Дорожня розмітка 1.16.2 Розділу 34 «Дорожня розмітка» Правил дорожнього руху України позначає напрямні острівці в місцях поділу, розгалуження або злиття транспортних потоків, розділяє транспортні потоки одного напрямку.
Відповідно до частини першої статті 122 КУпАП порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статті 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян.
Відповідно до частини першої статті 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.
Частиною другою статті 258 КУпАП передбачено, що протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.
Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі статтею 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.
Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.
Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.
При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність (частина друга статті 33 КУпАП). Дані норми права інспектором дотримані не були.

Разом з тим, надання законодавством можливості поліцейським виносити постанову за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху на місці вчинення правопорушення за скороченою процедурою (стаття 258 КУпАП) супроводжується обов`язковим її належним доказуванням за допомогою технічних засобів, якими здійснюється фото та відеозапис, та про що обов`язково повинно бути зазначено в постанові (стаття 283 КУпАП).
З оскаржуваної постанови вбачається, що водій порушив пункт 33 ПДР України. При цьому, до постанови про адміністративне правопорушення не додано належних та допустимих доказів на підтвердження вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 КУпАП. Під час судового розгляду встановити наявність вини позивача лише за постановою про накладення адміністративного стягнення не можливо, інші докази до вказаної постанови не додані, при цьому відповідач не скористався своїм право надати пояснення у справі.
Слід зазначити, що у постанові міститься відмітка про те, що особі, щодо якої винесено постанову ОСОБА_1 не було роз`яснено його права, передбачені статтею 268 КУпАП.
Таким чином, суд дійшов висновку, що дії інспектора поліції під час провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо позивача не відповідають вимогам
статей 245, 280 КУпАП, а відтак є незаконними.
Згідно частини першої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу адміністративного впливу у зв`язку із адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною другою статті 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до частини п`ятої статті 77 КАС України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до частини першої статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини третьої статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Оскаржувана постанова є необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню із зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків інспектора ДПП фактичним обставинам справи, порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відсутність, на думку суду, доведеності вини позивача у порушенні Правил дорожнього руху України, тягне за собою відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 122 КУпАП.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, керуючись приписами наведених норм законодавства, оцінивши матеріали справи, враховуючи, що відповідачем не доведено правомірність встановлення адміністративного правопорушення, не надано доказів правомірності прийнятого ним рішення, суд, враховуючи положення статті 286 КАС України, дійшов висновку, що позов є таким, що підлягає задоволенню, оскільки постанову не можна визнати обґрунтованою та такою, що прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства, внаслідок чого вона підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позивачем при поданні позову було сплачено судовий збір в розмірі 496,20 грн., у зв`язку із чим, вказана сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у м. Києві.
Керуючись ст.ст. 12, 241-246, 268-272, 286, 293 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у місті Києві про скасування постанови інспектора патрульної поліції 3-ї роти 3-го батальйону Кравець Ю.В. серії ЕАО № 5488898 від

15 червня 2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП - задовольнити.

Постанову інспектора патрульної поліції 3-ї роти 3-го батальону Кравець Ю.В. серії ЕАО №5488898 від 15 червня 2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП скасувати, а провадження у справі закрити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у м. Києві понесені позивачем витрати по сплаті судового збору у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

Відповідач: Департамент патрульної поліції Управління патрульної поліції у місті Києві, адреса: 03151, м.Київ, вул. Народного ополчення, 9.

Суддя О.П.Лукач