Справа № 640/2775/22
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2022 року м. Київ №640/2775/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Пекканіска»
до Київської митниці
провизнання протиправним та скасування рішення
встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Пекканіска» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської митниці Держмитслужби України, у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 22.10.2021 № KT-UA-2021.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що рішення відповідача не відповідає положенням митного законодавства та є необгрунтованим. Відповідач в оскаржуваному рішенні не вказав жодних підстав неправильної класифікації позивачем товарів за кодом УКТ ЗЕД , не надав достатніх доказів, які б підтверджували наявність фактів, зазначених в оскаржуваному рішенні, чим порушив право позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2022 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив проти заявлених позовних вимог та вказав, що перевірка правильності визначення коду за УКТ ЗЕД при ввезенні товару на територію України входить до повноважень митного органу та є його обов`язком. За наслідками такої перевірки відповідач прийняв відповідне рішення.

Крім того, просив суд допустити правонаступництво на підставі статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у відношенні відповідача, а саме замінити Київську митницю Держмитслужби на Київську митницю.

Дослідивши матеріали справи суд вважає за доцільне задовольнити клопотання про заміну первісного відповідача його правонаступником, виходячи з наступного.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 895 «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби» реорганізоване територіальні органи Державної митної служби (за переліком згідно з додатком де постанови, в тому числі й Київську митницю Держмитслужби) шляхом приєднання до Державної митної служби. Наказом Держмитслужби від 19.10.2020 № 460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів» утворено Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців наявні відомості про реєстрацію Київської митниці (; місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, будинок 8-А) та про те, що Київська митниця Держмитслужби (; місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, будинок 8-А) перебуває в стані припинення.

Згідно з частиною другою статті 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» територіальні органи центрального органу виконавчої влади, що реалізують державну митної політику, утворюються без статусу юридичної особи та є органами державної влади, можуть мати окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України. Частиною четвертою статті 21 вказаного Закону передбачено, що керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, може делегувати керівнику територіального органу як відокремленого підрозділу такого центрального органу виконавчої влади окремі повноваження відповідно до положення про такий територіальний орган.

Положенням про Київську митницю, затвердженим наказом Державної митної служби України від 29.10.2020 № 489 передбачено, що митниця з метою виконання повноважень, делегованих Держмитслужбою, представляє свої інтереси та інтереси Держмитслужби в усіх без виключення судах (місцевих (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); апеляційних (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); Верховному Суді (Великій Палаті Верховного Суду, Касаційному адміністративному суді, Касаційному господарському суді, Касаційному цивільному суді Касаційному кримінальному суді), з усіма відповідними правами та обов`язками, наданими законодавством для учасників судового процесу (п.п. 22 п. 5, п. 4 Положення).

Відповідно до наказу Держмитслужби від 30.06.2021 № 472 «Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи» Київська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України розпочала свою діяльність з 01.07.2021 року.

Оскільки, як зазначає представник Київської митниці, супроводження судових справ, де стороною виступала Київська митниця Держмитслужби здійснює Київська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, посадові особи юридичного управління Київської митниці, з метою самопредставництва даного митного органу внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, суд дійшов висновку про доцільність заміни первісного відповідача Київську митницю Держмитслужби на її правонаступника Київську митницю.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, дійшов наступних висновків.

До Київської митниці Держмитслужби 19.10.2021 р. уповноважена особа Товариства з обмеженою відповідальністю «Пекканіска» подала митну декларацію №UA100120/2021/818281 від 19.10.2021 року для митного оформлення товарів, що переміщуються через державний кордон України.

У графі 31 ВМД вказаної декларації був наведений наступний опис товарів: «Площадки для підіймання людей та ведення малярних і будівельних робіт: Підйомники самохідні ножичні з електричним приводом, бувші у використанні, 2013 р. випуску: Haulotte Compact 10N HG797, заводський номер СЕ149615, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG866, заводський номер СЕ150061, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG841, заводський номер СЕ149906, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG848, заводський номер СЕ149958, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG798, заводський номер СЕ149616, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG882, заводський номер СЕ150118, 2013 року випуску - 1 шт.; Характеристики Haulotte Compact 10N: робоча висота підйому - 10м., вантажопідйомність - 230 кг., довжина 2, 31 м., ширина - 0,81м., швидкість пересування 1-3,5 км/год. Товари не містять у своєму складі передавачів та приймачів, радіо випромінювальних пристроїв. Не використовується у воєнних цілях та для створення будь-якого виду зброї, яка може зашкодити людству. Виробник: Haulotte Group. Торговельна марка: Haulotte. Країна виробництва: FR.».

При цьому, в графі 33 ВМД декларації позивачем був вказаний код товару - (Інші машини та пристрої для підіймання, переміщення, навантажування або розвантажування (наприклад, ліфти, ескалатори, конвеєри, канатні дороги): Інше обладнання: Інше).

Разом з митною декларацією уповноважена особа позивача подала наступні документи: рахунок-фактуру (інвойс) №5003251 від 12.10.2021 року, автотранспортну накладну №15102107 від 15.10.2021 року, декларацію про походження товару №5003251 від 12.10.2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару (довідка) №191 від 18.10.2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №10/01-09 від 10.01.2009 року, доповнення до контракту №1 від 05.08.2010 року; доповнення до контракту №2 від 01.02.2011 року, доповнення до контракту №3 від 19.08.2011 року, доповнення до контракту №4 від 15.11.2011 року, доповнення до контракту №5 від 10.01.2013 року, доповнення до контракту №5/1 від 10.06.2014 року, доповнення до контракту №6 від 10.01.2015 року, доповнення до контракту №7 від 31.12.2017 року, доповнення до контракту №8 від 11.12.2019 року, договір про надання послуг митного брокера №37-2/1 від 09.02.2011 року, Договір про перевезення №0114-01 від 25.04.2016 року, фотографії товарів, інструкцію з експлуатації товару, тощо.

Проте, 22.10.2021 року відділ класифікації товарів відповідача прийняв рішення про визначення коду товару від 22.10.2021 № КТ- UA-2021 (надалі за текстом - «Рішення»), яким заявлений позивачем у графі 33 ВМД код УКТЗЕД змінений на код УКТЗЕД (Автонавантажувачі з вилковим захватом; інші навантажувачі, оснащені підіймальним чи вантажно-розвантажувальним обладнанням: навантажувачі самохідні з електродвигуном: з висотою підіймання 1 м або більше) та наведений наступний опис товарів у графі 31 ВМД: «Візки самохідні з електродвигуном, оснащені ножичним підіймальним обладнанням. Вантажопідйомність 230 кг., робоча висота підіймання 9,5 м., габаритні розміри виробу 2,48*2,18*2,39 м., габаритні розміри робочої платформи 2,3*0,8 м., загальна вага виробу 2160 кг., швидкість пересування 0-3,5 км/год., кількість ведучих коліс 2, діаметр коліс 38 см., шини - лита гума розміром 38*13*5 см., дорожній просвіт 130 мм. Виріб обладнаний пультом керування на робочій платформі та на базовому шасі. Управління підіймальним обладнанням та поворотними колесами відбувається через джойстик на пульті керування. Внутрішній/зовнішній радіус повороту 0,34 м/2,38 м. Виробник: Haulotte Group. Торговельна марка: Haulotte. Країна виробництва: FR.»).

У зв`язку із незгодою із прийнятим відповідачем рішенням позивач подав скаргу Держмитслужбі. У відповідь на скаргу Держмитслужба прийняла рішення від 04.11.2021 року за №08-4/15-04/13/10089, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення відповідача - без змін.

Вищезазначене рішення позивач вважає неправомірним, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з такого.

Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30 травня 2012 року № 650 встановлено, що класифікація товару це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Згідно з пунктом 4 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30 травня 2012 року № 650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

У рішенні про визначення коду товару від 22 жовтня 2021 року №КТ-UA-2021 Київською митницею Держмитслужби вказано, що у митній декларації опис товару складено як: «Площадки для підіймання людей та ведення малярних і будівельних робіт: Підйомники самохідні ножичні з електричним приводом, бувші у використанні, 2013 р. випуску: Haulotte Compact 10N HG797, заводський номер СЕ149615, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG866, заводський номер СЕ150061, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG841, заводський номер СЕ149906, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG848, заводський номер СЕ149958, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG798, заводський номер СЕ149616, 2013 року випуску - 1 шт.; Haulotte Compact 10N HG882, заводський номер СЕ150118, 2013 року випуску - 1 шт.; Характеристики Haulotte Compact 10N: робоча висота підйому - 10м., вантажопідйомність - 230 кг., довжина 2, 31 м., ширина - 0,81м., швидкість пересування 1-3,5 км/год. Товари не містять у своєму складі передавачів та приймачів, радіо випромінювальних пристроїв. Не використовується у воєнних цілях та для створення будь-якого виду зброї, яка може зашкодити людству. Виробник: Haulotte Group. Торговельна марка: Haulotte. Країна виробництва: FR.».

У той час як згідно з наявними у вільному доступі, а саме в мережі, технічні характеристики та паспорти на зазначені механізми, визначають останні як самохідний механізований підйомник, у зв`язку з чим контролюючим органом зроблено висновок про те, що задекларовані товари необхідно класифікувати як «Візки самохідні з електродвигуном, оснащені ножичним підіймальним обладнанням. Вантажопідйомність 230 кг., робоча висота підіймання 9,5 м., габаритні розміри виробу 2,48*2,18*2,39 м., габаритні розміри робочої платформи 2,3*0,8 м., загальна вага виробу 2160 кг., швидкість пересування 0-3,5 км/год., кількість ведучих коліс 2, діаметр коліс 38 см., шини - лита гума розміром 38*13*5 см., дорожній просвіт 130 мм. Виріб обладнаний пультом керування на робочій платформі та на базовому шасі. Управління підіймальним обладнанням та поворотними колесами відбувається через джойстик на пульті керування. Внутрішній/зовнішній радіус повороту 0,34 м/2,38 м. Виробник: Haulotte Group. Торговельна марка: Haulotte. Країна виробництва: FR.» і визначив код товару .

Згідно зі статтею 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 Митного кодексу України визначено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами першою, другою та сьомою статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

У відповідності до пунктів 2, 3, 15 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України. Товарною номенклатурою Митного тарифу України є Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка базується на Гармонізованій системі опису та кодування товарів.

Для уникнення неправильної класифікації (присвоєння товару класифікаційного коду, який не відповідає цьому товару і суперечить вимогам товарної номенклатури) необхідно враховувати те, що товарна номенклатура складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів, груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група, позиція, підпозиція, категорія, підкатегорія) та їх цифрове позначення - код товарів з зазначенням товарного коду).

Класифікація товарів згідно з УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням визначальних характеристик товару та Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД.

У відповідності до пункту 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте, в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до пункту 4 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.13 №584-VІІ. Цим законом визначено, що класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності здійснюється відповідно до Основних правил інтерпретації класифікації товарів (далі - Правила). Наказом ДФС України від 09.06.2015 №401 «Про затверджена Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно таких у товарній позиції 8427 УКТ ЗЕД класифікуються автонавантажувачі з вилковим захватом та інші навантажувачі, оснащені підіймальним чи вантажно-розвантажувальним обладнанням. До товарної підкатегорії 8427 20 11 00 згідно УКТ ЗЕД (ставка мита 5%), належать штабелювальні навантажувачі для нерівної місцевості з вилковим та іншими видами захвату.

Автонавантажувачі з вилковим захватом з механічним приводом, які іноді бувають великих розмірів, підіймають вантаж на підіймальній каретці, що переміщається по вертикальній щоглі. Підіймальний механізм зазвичай розташовується перед водієм. Механізм призначень для підтримування вантажу під час руху і підіймання вантажу з метою його укладання або навантаження на транспортний засіб. Інші штабелювальні пристрої, зазвичай встановлювані на навантажувачі, оснащуються платформами або вилками, які можуть підійматися та опускатися уздовж вертикальних опор за допомогою ручних лебідок або лебідок з приводом від двигуна чи рейкової системи. Вони використовуються для укладання мішків, ящиків, бочок і т.п.

Згідно пояснень до товарної позиції 8427 УКТ ЗЕД, затвердженої наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401, сюди включаються автонавантажувачі з вилковим захватом; інші навантажувачі, оснащені підіймальним чи вантажно-розвантажувальним обладнанням. До товарної підкатегорії 8427 20 19 00 згідно УКТ ЗЕД (ставка мита 0%), належать інші самохідні навантажувачі, з висотою підіймання 1 метр та більше.

Відповідно до пункту 3 Пояснень до групи 84 (8401-8429) Розділу XVI УКТ ЗЕД комбіновані машини (комбайни), які складаються з двох або більше машин, що становлять єдиний агрегат, та інші машини, призначені виконувати дві чи кілька доповнювальних або не пов`язаних між собою різних функцій, повинні класифікуватися за тією машиною, або основною функцією, яка є головною у цьому виробі, якщо в контексті не зазначене інше.

Враховуючи технічний опис Площадки для підіймання людей та ведення малярних і будівельних робіт: Підйомники самохідні ножичні з електричним приводом, бувші у використанні, 2013 р. випуску: Haulotte Compact 10N HG797 та призначення визначене виробником, а саме «підіймання», а також те, що ці підйомники не є навантажувачами, адже не обладнані штабелювальними пристроями, а також згідно даних виробника не призначені для роботи на нерівній місцевості та не декларувалися з вилковим захватом, класифікацію даного товару необхідно проводити за 1 та 6 правилом інтерпретації класифікації товарів за кодом 0 згідно із УКТ ЗЕД (ставка мита 0 %), як інші одноківшові підйомники.

Отже, з урахуванням досліджених матеріалів справи, суд вважає, що позивачем вірно визначено код товару, а відповідачем в свою чергу, як суб`єктом владних повноважень, взагалі в оскаржуваних рішеннях не зазначено підстав неправильності класифікації позивачем товарів за кодом УКТ ЗЕД. Відповідач, на якого покладено обов`язок доказування, не довів суду та не надав достатніх доказів, які б підтверджували наявність фактів, зазначених в оскаржуваних рішеннях, чим на думку суду порушив права та інтереси позивача.

Більше того, позивачем вже здійснювалось оформлення зазначених товарів за кодом УКТ ЗЕД 0 в межах зазначеного контракту, і, як наголошує позивая, в контролюючого органу не виникало сумнівів щодо вірного визначення коду товару.

У відповідності до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства та приймаючи до уваги фактичні обставини у даній справі, суд дійшов висновку, що позивач вірно відніс ввезений за МД від 19 жовтня 2021 року №UA100120/2021/818281 товар до коду за УКТЗЕД .

За таких обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та доведеність позивачем протиправності рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 22 жовтня 2021 року № КТ-UA-20211.

Відтак позовні вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню судом.

У відповідності до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу.

Згідно з положеннями статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Частиною третьою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку її до розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт; 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини сьомої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

На обґрунтування понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу надано: - копію договору про надання правничої допомоги від 01 січня 2020 року №1-010120, - копію акту надання послуг №150-1-010120 від 19 січня 2021 року; - копію рахунку фактури від 19 січня 2022 року №150; - копію ордеру серії ВХ №1023135 від 20 січня 2022 року, - копію платіжного доручення №2475 від 19 січня 2022 року на суму 7800,00 грн.

З наведеного вище слідує, що витрати позивача на професійну правничу (правову) допомогу підтверджені належними та допустимими доказами, а тому підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача

Керуючись статтями 2, 77, 139, 242-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд -

вирішив:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Пекканіска» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 22.10.2021 № KT-UA-2021.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Пекканіска» (04209, м. Київ, вул. Богатирська, 11, ) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (03124, м. Київ, вулиця Вацлава Гавела, 8-а, ) понесені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2481,00 грн. та у вигляді витрат на правничу допомогу у розмірі 7800,00 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко