Справа № 469/456/22
Суддя: Гапоненко Н. О.
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

23.08.22 Справа № 469/456/22
2а/469/11/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 серпня 2022 року смт.Березанка
Суддя Березанського районного суду Миколаївської області Гапоненко Н.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до відділення поліції №8 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області про визнання неправомірними дій посадової особи, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення,
встановила:
Позивач оскаржує рішення та дії суб`єкта владних повноважень у справа про притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до ч.1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.
Як вбачається з копії паспорта позивача, зареєстрованим місцем проживання позивача ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 .
Підстави для визначення підсудності за місцезнаходженням відповідача, вказаного у позовній заяві, відсутні, виходячи з такого.
Як передбачено ч. 1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.6 ст.4 КАС України).
Пунктом 7-1 частини другої статті 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.
Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною першою статті 126 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, тобто належним відповідачем у таких справах є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 126.
Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 17 вересня 2020 року по справі №742/2298/17, який відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України, суд враховує при застосуванні норм права до спірних правовідносин.
Згідно з положеннями ст.46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.
Відповідно до ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.
Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 ст.222 КУпАП).
Приписами ч.1 ст.13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.
Відповідно до ч.1 ст.15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.
Чинний КАС України не передбачає можливості розгляду справи за місцезнаходженням філії або представництва юридичної особи.
Отже, позов не підсудний Березанському районному суду Миколаївської області, а є підсудним Врадіївському районному суду Миколаївської області за місцем проживання позивача.
Частиною 5 статті 171 КАС України передбачено, що у разі встановлення, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленомуст.29 КАС України.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 29 КАС України визначено, що суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.
Недотримання правил юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 318 КАС України).
Виходячи з викладеного, приходжу до висновку, що справу слід передати на розгляд за підсудністю до належного суду, а саме до Врадіївського районного суду Миколаївської області, за зареєстрованим місцем проживання позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.29, 241-243, 248 КАС України, суддя -
п о с т а н о в и л а:
Адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до відділення поліції №8 Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області про визнання неправомірними дій посадової особи, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення передати за підсудністю до Врадіївського районного суду Миколаївської області.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до П"ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Відповідно до ч.8 ст.29 КАС України передача адміністративної справи з одного суду до іншого на підставі відповідної ухвали, яка підлягає оскарженню, здійснюється не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.
Суддя: