Справа № 640/9973/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

17 серпня 2022 року м. Київ№ 640/9973/22
Окружний адміністративний суд міста Києва, у складі головуючого судді Вовка П.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) до Служби безпеки України (далі також - СБУ, відповідач-1), в якому позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність СБУ, яка полягає у ненаданні відповіді ОСОБА_1 щодо результатів розгляду його заяви від 18 січня 2022 року в частині, що стосується перерахунку разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік;

визнати протиправною бездіяльність СБУ, яка полягає у нездійсненні за заявою ОСОБА_1 від 18 січня 2022 року перерахунку та виплати позивачу разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, виходячи з її розміру, рівного п`яти мінімальним пенсіям за віком;

зобов`язати СБУ надати відповідь на заяву ОСОБА_1 від 18 січня 2022 року про перерахунок разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік;

зобов`язати СБУ здійснити за заявою ОСОБА_1 від 18 січня 2022 року перерахунок та доплату позивачу разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, виходячи з її розміру, рівного п`яти мінімальним пенсіям за віком, з урахуванням раніше виплаченої суми.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 липня 2022 року прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та встановлено, що справа буде розглядатись одноособово суддею Вовком П.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, а також залучено до участі в справі в якості співвідповідача Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (далі також - Центр, відповідач-2).

Всебічно вивчивши наявні матеріали справи, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду в частині позовних вимог, з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_1 (а.с. 4).

В 2020 році позивач отримав щорічну разову грошову допомогу до 5 травня, в розмірі, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 19 лютого 2020 року № 112 «Деякі питання виплати у 2020 році разової грошової допомоги, передбаченої Законами України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і «Про жертви нацистських переслідувань», в тому числі для учасників бойових дій - 1 390, 00 грн.

18 січня 2022 року позивач звернувся до СБУ із заявою (вх. № Ж-2 від 27 січня 2022 року), в якій просив надати йому інформацію про повний розмір та дату виплати йому одноразової грошової допомоги до 5 травня у 2020 та 2021 роках, а також здійснити відповідний перерахунок та доплату такої допомогу у разі, якщо її розмір був меншим ніж п`ять мінімальних пенсій за віком.

Відповідач-1 супровідним листом від 08 лютого 2022 року № 21/2/2-Ж-2/5 направив позивачу довідки від 08 лютого 2022 року № 21/2/2-179 та № 21/2/2-180, в яких зазнав розмір виплаченої позивачу одноразової грошової допомоги до 5 травня у 2020 та 2021 роках та дати зарахування таких коштів на його картковий рахунок в АТ «Ощадбанк».

Вказаний вище лист та довідки були скеровані позивачу 09 лютого 2022 року рекомендованим з повідомленням про вручення поштовим відправленням.

Згідно з ч. 5 статті 12 Закону (в редакції Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 25 грудня 1998 року № 367-XIV), щорічно до 5 травня учасникам бойових дій виплачується разова грошова допомога у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком.

Відповідно до ч. 1 статті 17-1 Закону, щорічну виплату разової грошової допомоги до 5 травня в розмірах, передбачених статтями 12-16 цього Закону, здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення, через відділення зв`язку або через установи банків (шляхом перерахування на особовий рахунок отримувача) пенсіонерам - за місцем отримання пенсії, а особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання.

Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27 січня 2007 року №65, зокрема, було затверджено Положення про Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (), який є державною установою і підпорядковується Головному управлінню соціального захисту населення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Завданням Центру, у тому числі, є забезпечення реалізації державної політики у сфері соціального захисту та обслуговування населення, надання соціальної допомоги громадянам, які потребують підтримки з боку держави.

Відповідно до п. 4.9 вказаного вище Положення, Центр проводить перерахунки грошової допомоги (в тому числі у зв`язку з індексацією), забезпечує своєчасну підготовку бухгалтерської та статистичної звітності з використанням уніфікованих програмних засобів.

Верховним Судом у рішенні від 29 вересня 2020 року за наслідками розгляду зразкової справи № 440/2722/20 (провадження № Пз/9901/14/20) зроблено висновок про те, що Міністерство соціальної політики перераховує кошти регіональним органам соціального захисту населення, які розподіляють їх між районними органами соціального захисту населення, центрами по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, які і здійснюють безпосередню виплату щорічної разової грошової допомоги учасникам бойових дій.

Виплата разової грошової допомоги до 5 травня в 2020 році регулювалася постановою Кабінету Міністрів України від 19 лютого 2020 року № 112 «Деякі питання виплати у 2020 році разової грошової допомоги, передбаченої Законами України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і «Про жертви нацистських переслідувань» (далі також - Постанова).

Підпунктом 1 пункту 1 Постанови передбачено, що у 2020 році виплату до 5 травня разової грошової допомоги, передбаченої Законами України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і «Про жертви нацистських переслідувань», проводить Міністерство соціальної політики шляхом перерахування коштів на зазначені цілі структурним підрозділам з питань соціального захисту населення обласних, Київської міської державних адміністрацій які розподіляють їх між структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних, районних у м. Києві державних адміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад, центрами по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, що відповідають вимогам пункту 47 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Міністерство соціальної політики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2015 року № 423, Міністерство соціальної політики України (Мінсоцполітики) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України і який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері соціальної політики, загальнообов`язкового державного соціального та пенсійного страхування, соціального захисту, волонтерської діяльності, з питань сім`ї та дітей, оздоровлення та відпочинку дітей, усиновлення та захисту прав дітей, запобігання насильству в сім`ї, протидії торгівлі людьми, відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики щодо пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, соціального захисту ветеранів війни та осіб, на яких поширюється дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» в частині організації виплати їм разової грошової допомоги, соціальної та професійної адаптації військовослужбовців, які звільняються, осіб, звільнених з військової служби, у сфері здійснення державного нагляду та контролю за додержанням вимог законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб, у сфері здійснення державного контролю за додержанням вимог законодавства під час надання соціальної підтримки та з питань захисту прав дітей.

Згідно із підпунктом 41 пункту 4 вказаного Положення Мінсоцполітики відповідно до покладених на нього завдань організовує виплату до 5 травня разової грошової допомоги ветеранам війни, особам, на яких поширюється дія Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»

Підпунктом 2 пункту 1 Постанови передбачено, що військовослужбовцям, поліцейським, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, особам начальницького і рядового складу Державної кримінально-виконавчої служби, які проходять службу (крім пенсіонерів), виплата грошової допомоги проводиться шляхом перерахування коштів районними органами соціального захисту населення, центрами по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат на спеціальні рахунки військових частин, установ, організацій за місцем їх служби.

Аналогічна правова норма закріплена в частині 2 статті 17-1 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Виходячи з системного аналізу вказаних вище правових норм, суд дійшов висновку, що органами, уповноваженими здійснювати виплату разової щорічної грошової допомоги до 5 травня, є Управління соціального захисту населення за місцем проживання позивача та Центр, а тому суд ухвалою від 07 липня 2022 року залучив такий суб`єкт владних повноважень до участі у справі в якості співвідповідача.

Відтак, позовні вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності, яка полягає у нездійсненні перерахунку та виплати ОСОБА_1 разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, виходячи з її розміру, рівного п`яти мінімальним пенсіям за віком, та зобов`язання здійснити перерахунок та доплату такої допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, з урахування раніше виплаченої суми, виходячи з положень норм Закону та Постанови, можуть бути заявлені до Центру.

Відповідач-2 зазначив, що перерахування коштів на виплату щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік у розмірі 1 390, 00 грн. ОСОБА_1 , як учаснику бойових дій, здійснювалось на підставі списку, наданого Центральним управлінням Служби безпеки України платіжним дорученням від 14 травня 2020 року № 270.

Таким чином, про порушення своїх прав в частині суми нарахованої та виплаченої разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік позивач дізнався в травні 2020 року, коли такі кошти надійшли на його картковий рахунок в АТ «Ощадбанк».

Водночас, із даним позовом він звернувся 05 липня 2022 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За правилами ч. 2 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що початок перебігу строку звернення до адміністративного суду пов`язується з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що чітко визначені та однакові для всіх строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Відповідно до позиції Верховного Суду (справи № 420/12017/19, № 640/10758/19) триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таке обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежало виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача.

Позивач, необґрунтовано, не дотримуючись такого порядку позбавив себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду. Нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Беручи до уваги наведене, позовна заява підлягає залишенню без розгляду в частині наведених вище позовних вимог.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат - залишити без розгляду в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності, яка полягає у нездійсненні перерахунку та виплати ОСОБА_1 разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, виходячи з її розміру, рівного п`яти мінімальним пенсіям за віком та зобов`язання здійснити перерахунок та доплату такої допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, з урахування раніше виплаченої суми.

Ухвала суду, відповідно до ч. 2 статті 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Суддя П.В. Вовк