Справа № 140/14729/21
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2022-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2022 рокуЛьвівСправа № 140/14729/21 пров. № А/857/8864/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Затолочного В.С., Качмара В.Я.

з участю секретаря судового засідання Гриньків І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Приватної фірми «Нессе-Україна» до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення за апеляційною скаргою Київської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 09 травня 2022 року (суддя першої інстанції Плахтій Н.Б., м. Луцьк)

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2021 року Приватна фірма «Нессе-Україна» (далі ПФ «Нессе-Україна») звернулася до Волинського окружного адміністративного суду з позовом до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 29.09.2021.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 09 травня 2022 року позовні вимоги було задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці про визначення коду товару від 29.09.2021 №КТ-UA-2021. Стягнуто на користь ПФ «Нессе-Україна» за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці судові витрати в сумі 2270 грн.

Із таким судовим рішенням не погодилась Київська митниця та подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове про відмову в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що на виконання згенерованих АСАУР форм контролю проведено митний огляд, здійснено фотографування вантажу, відібрано зразки товару №4 (арт.482024192.105) та направлено до СЛЕД Держмитслужби для проведення експертних досліджень. За результатами проведених досліджень встановлено, що: товар №4 являє собою «змішані смако-ароматичні харчові добавки до м`ясних та рибних продуктів продукт «Аромат жареної курки» арт. 24192.105, до складу якого входять: лактоза 35%, глюкозний сироп, підсилювач аромату Е621, ароматизатор (курча, лимон), декстроза Е1450, соняшникова олія, лимонний екстракт, що являє собою порошкоподібну речовину білого з жовтим відтінком кольору, що скрипить на дотик, із запахом смаженої курки та лимону…. Торгівельна марка Nesse, виробник FRUTAROM Production GmbH, Німеччина». Враховуючи результати експертних досліджень 29.09.2021 прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021, відповідно до якого на зазначені товари визначено код УКТ ЗЕД . Апелянт вказав, що класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється відповідно до вимог Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД). На сесії Всесвітньою митною організацією прийнято підходи щодо класифікації подібних товарів. Товари, смакоароматичні добавки зазвичай складаються із запашних речовин (натуральні та натурально-ідентичні), хлориду натрію (сіль), підсилювача смаку та аромату (глутамат натрію тощо), також можуть містити мальтодекстрин, цукрозу тощо та призначені ДЛЯ використання в харчовій промисловості для надання відповідного аромату та смаку при виробництві харчових продуктів (чіпси, снеки, горішки, кондитерські вироби, соуси, м`ясні вироби тощо). Хлорид натрію використовується як носій та смакова речовина, мальтодекстрин-носій та компонент, що має енергетичну цінність, глутамат натрію підсилювач смаку, цукроза - харчовий продукт. Отже, препарати, що складаються з ароматичних речовин, смакових добавок, надають кінцевому продукту смакоароматичні властивості та розглядаються як приправи змішані в товарній позиції 2103. Відповідно до вимог УКТЗЕД, згідно правила 1 Основних правил інтерпретацій УКТЗЕД та назви товарної позиції 2103, до неї включаються, серед іншого, смакові добавки та приправи змішані. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, зазвичай з сильно вираженими властивостями прянощів, використовувані для ароматизації деяких страв (м`яса, риби, салатів і т.д.) і приготовлені з різних інгредієнтів (яєць, овочів, м`яса, плодів, борошна, крохмалю, олії, оцту, цукру, спецій, гірчиці, ароматизувальних речовин і т.д.). Соуси бувають зазвичай в рідкому вигляді, а готові продукти для приготування соусів мають вигляд порошку, до якого потрібно додати лише молоко, воду і т.д., щоб одержати соус. Товари, які містять ароматизатор (або екстракти спецій, або спеції), хлорид натрію (сіль), підсилювач смаку (глутамат натрію тощо) та використовуються в якості спецій або приправ для покращення смаку харчових продуктів, відповідно до складу і призначення розглядаються як смакова добавка товарної позиці 2103 УКТЗЕД. Отже, апелянт вважає, що рішення про визначення коду товару є правомірним, обґрунтованим та прийнято в межах наданої законом компетенції.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить суд залишити рішення суду першої інстанції без змін.

У судовому засіданні представник апелянта Якимчук Л.Л. підтримала апеляційну скаргу з підстав, що в ній викладені.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши письмові докази, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ПФ «Нессе-Україна» є юридичною особою, зареєстрованою 17.11.1999, основним видом економічної діяльності є оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та свідоцтвом про державну реєстрацію юридичної особи серії АОО № 398883 (а.с.16-17).

25.05.2010 між ПФ «Нессе-Україна», як покупцем, та фірмою «Frutarom Savory Solution GmbH» (Німеччина), як продавцем, було укладено Контракт №25/05/2010 (а.с.18-19), відповідно до пункту 1.1. якого Продавець зобов`язався продати, а Покупець прийняти і оплатити харчові добавки до ковбас, риби і копченостей в асортименті (далі - товар). Згідно пункту 1.2. Контракту кількість поставленого товару вказується в Додатках (Специфікаціях) на кожну партію товару окремо. Кожен Додаток (Специфікація) є невід`ємною частиною даного Контракту. Відповідно до пункту 4.7. Контракту на кожну партію товару Продавець зобов`язаний надати Покупцю наступні документи: рахунок-фактуру в валюті, специфікацію, міжнародну накладну (CMR), експортну митну декларацію, сертифікат походження.

15.09.2021 на митний пост «Столичний» Київської митниці подано МД UA100320/2021/236918 (а.с.24-26) для здійснення митного оформлення вантажу, який надійшов в адресу позивача від «Frutarom Savory Solution GmbH», у вигляді харчових добавок до м`ясних та рибних виробів. До вказаної МД було додано специфікації продукту виробника з переліком всіх складових імпортованого товару (а.с.59-64, 66-71).

Відповідно до графи 31 МД UA100320/2021/236918 серед ряду імпортованого товару заявлено харчові добавки до м`ясних та рибних виробів із стабілізуючими властивостями, не містить продуктів тваринного походження, без вмісту спирту: (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки» у вигляді порошку, в основі: лактоза, 35% сироп глюкози, підсилювач смаку Е621, аромат (курки, лимона), декстроза, Е1450, соняшникова олія, екстракт лимона 103 кг, арт.482024192.105; Виробник FRUTAROM Production GmbH.

У графі 33 МД UA100320/2021/236918 код товару «Аромат жареної курки» зазначений згідно УКТ ЗЕД . Згідно із графою 47 ставка мита 2,5%.

Посадовими особами митного поста «Столичний» було взято проби (зразки) товарів: «Аромат жареної курки» з метою встановлення характеристик визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, про що складено акт від 15.09.2021 №236918 (а.с.27).

За запитом митниці Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби України проведено дослідження відібраних зразків з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, за результатами якого складено висновок №-0237 від 24.09.2021, у якому, зокрема, по результатах досліджень зразків товарів харчових добавок (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки», арт.482024192.105 зазначено, що часток рослинного походження, цукрози, білкових речовин, хлоридів у складі зразка не виявлено. Виходячи із заявленого складу та призначення вказаний продукт не є харчовими добавками до раціону харчування на основі ферментів або мікроорганізмів (препаратів на основі пробіотиків) (а.с.31-32).

На підставі вказаного висновку 29.09.2021 Київською митницею Державної митної служби України було прийнято рішення про визначення коду товару №KT-UA1-2021, яким заявлений 15.09.2021 у МД UA100320/2021/236918 товар: «Аромат жареної курки» класифіковано за кодом - згідно з УКТ ЗЕД (а.с.33).

29.09.2021 відповідачем оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100320/2021/00978 з причин: «на підставі статті 68 пункт 5, статті 69 пункт 7 Митного кодексу України в зв`язку з прийняттям митним органом рішення про визначення коду товару від 29.09.2021 КТ-UA-2021 зі зміною коду товару УКТ ЗЕД» (а.с.28, 57-58).

Випуск товару у вільний обіг здійснено за МД від 07.10.2021 №UA100320/2021/240806 з врахуванням рішення про визначення коду товару від 29.09.2021 № KT-UA1-2021 (а.с.34-35).

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що до товарної позиції 2106 належать харчові продукти, які не належать до жодної іншої із товарних позицій УКТ ЗЕД, і які складаються із суміші певних хімічних препаратів з харчовими продуктами для додавання в готові продукти або в інгредієнти для поліпшення відповідних властивостей таких продуктів. Товарна позиція 2103 включає смакові добавки, гірчичні порошки, продукти, які використовуються для виготовлення соусів та готові соуси. Відповідачем не обґрунтовано порушення позивачем правил класифікації товару. Зміст спірного рішення не дає можливості встановити з огляду на які характеристики досліджуваного товару та з посиланням на які норми відповідач дійшов висновку про неможливість класифікації товару (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки» за кодом УКТ ЗЕД та необхідність застосування до них коду УКТ ЗЕД . Харчовими добавками є природні або синтезовані речовини, які вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей. При цьому харчові добавки не є прянощами, які є продуктами рослинного походження, що містять пряні і запашні речовини, а тим паче не є продуктами для приготування соусів. Отже, твердження відповідача про віднесення харчової добавки до продуктів для приготування соусів і готових соусів, та відповідно, до товарної позиції 2103 є помилковим. Код товару харчової добавки (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки» за УКТ ЗЕД є .

Даючи правову оцінку такому висновку суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі - МК України) від 13.03.2012 року № 4495-VІ.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з статтею 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно частин першої-п`ятої статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Отже, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) визначено Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397 (далі - Порядок № 650).

Пунктом 4 розділу І Порядку №650 передбачено, що згідно з цим Порядком ВМП серед іншого здійснює: контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів; проводить контрольні заходи щодо класифікаційної роботи в ПМО, на митних постах, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій; приймає Рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

Згідно пункту 1 розділу III Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Відповідно до пунктів 2, 3, 4 розділу ІІІ Порядку №650 посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП. У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД (далі ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Встановлено, що рішенням про визначення коду товару від 29.09.2021 №KT-UA-2021 було змінено код товару, задекларованого позивачем в митній декларації від 15.09.2021 №UA100320/2021/236918, зокрема: харчова добавка (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки», арт.482024192.105. Так, за рішенням відповідача вказані харчові добавки відповідають коду УКТ ЗЕД , а не як заявлено декларантом позивача.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п.1-2 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Основні правила), які є Додатком до вказаного Закону, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, класифікація товарів згідно УКТЗЕД здійснюється за назвами товарних позицій.

При цьому згідно із пунктом 3 Основних правил у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (п.4 Основних правил).

Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Із матеріалів справи видно, що МД №UA100320/2021/236918 позивач ПФ «Нессе-Україна» відносно харчової добавки (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки», арт.482024192.105 вказав код .

Спірним рішенням відповідачем було вказано код товару (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки», арт.482024192.105 УКТ ЗЕД .

Відповідно до розділу Основних правил в групі 21 «Різні харчові продукти» під товарною позицією 2106 зазначені «Харчові продукти, в іншому місці не зазначені», а до підкатегорії номер 90 98 90 відносяться «інші».

У свою чергу, до товарної позиції 2103 відносяться «Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця» в підкатегорії 90 90 00 зазначено «інші».

Наказом Державної митної служби України 14.07.2020 №256 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення №256).

Згідно Пояснень №256 за умови, що зазначені продукти не включаються до жодної іншої товарної позиції УКТЗЕД, до товарної позиції 2106 входять:

- (А) Продукти, використовувані або безпосередньо, або після оброблення (наприклад, відварювання, розчинення чи кип`ятіння у воді, молоці і т.д.) для вживання в їжу.

- (В) Продукти, які повністю чи частково складаються з харчових продуктів, використовуваних для приготування напоїв, або харчових продуктів, готових для вживання в їжу. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, що складаються з суміші хімічних препаратів (органічних кислот, солей кальцію і т.д.) з харчовими продуктами (борошном, цукром, сухим молоком і т.д.) для додання в готові продукти або як інгредієнти, або для поліпшення деяких їхніх властивостей (зовнішнього вигляду, збережуваності і т.д.) (дивись Загальні положення до групи 38).

До цієї товарної позиції не включаються ферментні препарати, що містять харчові продукти (наприклад, препарати для тендеризації м`яса, що складаються з протеолітичних ферментів з добавкою декстрози чи інших харчових продуктів). Такі препарати відносяться до товарної позиції 3507 за умови, що вони не включаються в більш конкретну товарну позицію УКТЗЕД.

До товарної позиції 2106 включаються, серед іншого (inter alia):

(1) Порошки для столового крему, желе, морозива або аналогічних продуктів, підсолоджені чи непідсолоджені.

Порошки на основі борошна, крупки, крохмалю, екстракту солоду або продуктів товарних позицій 04010404, які містять чи не містять добавки какао, відносяться до товарної позиції 1806 або 1901 відповідно до вмісту в них какао (дивись Загальні положення до групи 19). Інші порошки, що містять какао, включаються до товарної позиції 1806. Порошки, що мають властивості цукрів з ароматизувальними добавками або забарвлених цукрів, використовуваних для приготування лимонаду та аналогічних продуктів, відносяться до товарної позиції 1701 або 1702, залежно від конкретного випадку.

(2) Смако-ароматизувальні порошки для приготування напоїв, підсолоджених чи непідсолоджених, на основі бікарбонату натрію та гліциризину або екстракту солодки (тобто кореня солодки) (продавані як «какао-порошок»).

(3) Продукти на основі вершкового масла або інших жирів чи масел, одержаних з молока, які використовують, наприклад, у хлібобулочних виробах чи борошняних кондитерських виробах.

(4) Пасти на основі цукру, що містять добавки жиру в порівняно великій пропорції, а іноді і молока, або горіхів, непридатні для виготовлення безпосередньо кондитерських виробів з цукру, але використовувані як начинка і т.д. для шоколаду, здобного печива, тістечок і т.д.

(5) Натуральний мед, збагачений бджолиним маточним молочком.

(6) Білкові гідролізати, що складаються переважно з суміші амінокислот та хлориду натрію, використовувані в харчових продуктах (наприклад, для додання смаку); білкові концентрати, одержувані шляхом видалення певних компонентів зі знежиреного соєвого борошна, використовувані для збагачення харчових продуктів білковими речовинами; соєве борошно та інші білкові речовини, текстуровані. Проте до цієї товарної позиції не включається не текстуроване знежирене соєве борошно, придатне чи непридатне для вживання в їжу (товарна позиція 2304), та білкові ізоляти (товарна позиція 3504).

(7) Безалкогольні або алкогольні продукти (крім продуктів, заснованих на запашних речовинах), використовувані для виробництва різних безалкогольних або алкогольних напоїв. Ці продукти можуть бути одержані шляхом змішування рослинних екстрактів товарної позиції 1302 з молочною кислотою, винною кислотою, лимонною кислотою, фосфорною кислотою, консервантами, піноутворювачами, фруктовими соками і т.д. Продукти містять (цілком чи частково) ароматизувальні інгредієнти, що визначають даний напій. У результаті цього розглянутий напій зазвичай може бути одержаний простим розведенням продукту водою, вином або спиртом, з доданням чи без додання, наприклад, цукру або газоподібного діоксиду вуглецю. Деякі з цих продуктів спеціально приготовлені для домашнього використання; вони також широко застосовуються в промисловості, що дозволяє уникнути непотрібних перевезень великих кількостей води, спирту і т.д. Таким чином, ці продукти не призначені для вживання як напої і, отже, їх можна відрізнити від напоїв групи 22.

До цієї товарної позиції не включаються продукти, використовувані для виробництва напоїв, основані на одному чи більше запашних речовинах (товарна позиція 3302).

(8) Харчові таблетки на основі натуральних чи штучних ароматичних речовин (наприклад, ваніліну).

(9) Солодощі, гумі та аналогічні продукти (особливо для діабетиків), що містять синтетичні підсолоджувальні речовини, (наприклад, сорбіт) замість цукру.

(10) Продукти (наприклад, таблетки), що складаються з сахарину та харчових продуктів типу лактози, застосовуваних для підсолодження.

(11) Автолізовані дріжджі та інші дріжджові екстракти, продукти, одержувані шляхом гідролізу дріжджів. Ці продукти не можуть викликати бродіння і мають високу білкову цінність. Вони використовуються переважно в харчовій промисловості (наприклад, для приготування деяких приправ).

(12) Продукти для виробництва лимонадів чи інших напоїв, що складаються, наприклад, з:

ароматизованих чи забарвлених сиропів, що являють собою цукрові розчини з добавкою натуральних чи штучних речовин для додання їм смаку, наприклад, деяких плодів і рослин (малини, чорної смородини, лимона, м`яти і т.д.), які містять чи не містять добавки лимонної кислоти та консервантів;

сиропу, ароматизованого добавкою складеного продукту цієї товарної позиції (дивись пункт 7 вище), що містить, зокрема, есенцію коли, або лимонну кислоту, забарвлену карамелізованим цукром, або лимонну кислоту та ефірні олії плодів (наприклад, лимона чи апельсина);

сиропу, ароматизованого фруктовими соками, які були модифіковані шляхом додання деяких компонентів (лимонної кислоти, ефірного олії, добутої з плодів, і т.д.) у таких кількостях, що явно порушується баланс компонентів фруктового соку, властивий для натуральних соків;

концентрованих фруктових соків з добавками лимонної кислоти (у такій пропорції, що сумарний вміст кислоти значно більше, ніж у натуральних соках), ефірних олій, добутих з плодів, синтетичних підсолоджувальних речовин і т.д.

Такі продукти призначені для вживання у вигляді напоїв після простого розведення водою або після наступного оброблення. Деякі продукти цього типу призначені для додання в інші харчові продукти.

(13) Суміші екстракту женьшеню з іншими інгредієнтами (наприклад, лактозою чи глюкозою), використовувані для приготування женьшеневого «чаю» або напоїв.

(14) Продукти, що складаються з суміші рослин чи частин рослин (включаючи насіння чи плоди) різних видів або складаються з рослин чи частин рослин (включаючи насіння чи плоди) одного або різних видів, змішаних з іншими речовинами, такими як один чи декілька рослинних екстрактів, які самі по собі не вживаються в їжу, але використовуються для приготування трав`яних настоїв або трав`яних «чаїв», (наприклад, які мають послаблюючу, проносну (очисну), сечогінну або вітрогінну дію), включаючи продукти, які, як вважається, полегшують стан при нездужанні і сприятливо впливають на загальний стан здоров`я та самопочуття.

До цієї товарної позиції не включаються продукти, з вмістом настою у кількості, що складає терапевтичну чи профілактичну дозу активного інгредієнта, властивого для конкретного продукту (товарна позиція 3003 або 3004).

До цієї товарної позиції також не включаються продукти, що включаються до товарної позиції 0813 або до групи 09.

(15) Суміші рослин, частин рослин, насіння чи плодів (цілих, розрізаних, подрібнених, мелених чи порошкоподібних) видів, що включаються в різні групи (наприклад, групи 07, 09, 11, 12), або різних видів товарної позиції 1211, що не вживаються в їжу як такі, а використовуються або як ароматизувальні добавки для напоїв, або для приготування екстрактів для виробництва напоїв.

Проте продукти такого роду, основні властивості яких визначаються вмістом у них продуктів, що входять до групи 09, не включаються (група 09).

(16) Продукти, які часто відносять до «харчових добавок» на базі екстрактів рослин, фруктових концентратів, меду, фруктози і т.п. і які містять добавки вітамінів, а іноді незначні кількості сполук заліза. Ці продукти часто бувають розфасовані в упаковки з вказівкою, що вони сприяють зміцненню здоров`я та поліпшенню самопочуття. Проте аналогічні продукти, призначені для попередження або лікування хвороб чи недуг, не включаються (товарна позиція 3003 або 3004).

До цієї товарної позиції, крім того, не включаються:

(а) продукти, приготовлені з плодів, горіхів чи інших їстівних частин рослин товарної позиції 2008, за умови, що основні властивості продуктам надають ці плоди, горіхи чи інші їстівні частини рослин (товарна позиція 2008);

(b) мікроорганізми товарної позиції 2102, розфасовані в якості харчових добавок для використання в їжу людиною (товарна позиція 2102).

У свою чергу, до товарної позиції 2103 належать:

(А) Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані

До цієї товарної позиції включаються готові продукти, зазвичай з сильно вираженими властивостями прянощів, використовувані для ароматизації деяких страв (м`яса, риби, салатів і т.д.) і приготовлені з різних інгредієнтів (яєць, овочів, м`яса, плодів, борошна, крохмалю, олії, оцту, цукру, спецій, гірчиці, ароматизувальних речовин і т.д.). Соуси бувають зазвичай в рідкому вигляді, а готові продукти для приготування соусів мають вигляд порошку, до якого потрібно додати лише молоко, воду і т.д., щоб одержати соус.

Соуси зазвичай додають в їжу як під час приготування, так і при подачі на стіл. Соуси забезпечують смак або аромат, вологість і контрастують з їжею за консистенцією і кольором. Вони можуть також служити середовищем, в яке поміщують їжу, наприклад, курча під білим соусом. Рідкі приправи (соєвий соус, соус із стручкового перцю, рибний соус) використовуються як інгредієнти під час приготування їжі і як приправи за столом.

До цієї товарної позиції також включаються деякі продукти для приготування соусів на основі овочів або плодів, які являють собою рідини, емульсії чи суспензії та іноді містять видимі неозброєним оком шматочки овочів або плодів. Ці продукти для приготування соусів відрізняються від приготовлених або консервованих овочів або плодів групи 20 тим, що вони використовуються як соуси, тобто як приправа до їжі або в приготуванні деяких страв, але самі по собі не призначені для використання в якості страви.

Змішані смакові добавки та змішані приправи, що містять спеції, відрізняються від спецій та їхніх сумішей з товарних позицій 09040910 тим, що вони містять одну чи більше ароматизувальних речовин або приправ, які не відносяться до групи 09, у таких пропорціях, що дана суміш більше не має основних властивостей спецій у тому значенні, яке розкривається в групі 09 (дивись Загальні положення до цієї групи).

Прикладами продуктів, що відносяться до цієї товарної позиції, є: майонез, заправки для салатів, Bearnaіse, bolognaіse (що складаються з рубленого м`яса, томатного пюре, спецій і т.д.), соєвий соус, грибний соус, вустерський соус (зазвичай приготовлений на основі густого соєвого соусу, настою спецій в оцті, з добавкою солі, цукру, карамельного колера та гірчиці), томатний кетчуп (продукт, приготовлений з томатного пюре, цукру, оцту, солі та спецій) та інші томатні соуси, селерова сіль (суміш кухонної солі з дрібно меленим насінням селери), деякі суміші приправ для приготування ковбаси та продукти групи 22 (крім продуктів товарної позиції 2209), приготовлені для кулінарних цілей і тим самим непридатні для вживання як напої (наприклад, кулінарні вина та кулінарний коньяк (англ. Cooking Cognac). В цю товарну позицію також відносяться суміші рослин або частин рослин товарної позиції 1211, що використовуються у якості приправ для соусів.

Крім згаданих вище продуктів, що відносяться до груп 09 і 20, до цієї товарної позиції не включаються:

(а) екстракти і соки з м`яса, риби та ракоподібних, молюсків чи інших водяних безхребетних (товарна позиція 1603);

(b) супи і бульйони готові та заготовки для їхнього приготування (товарна позиція 2104);

(c) гідролізати білка, що складаються переважно з суміші амінокислот і хлориду натрію, використовувані як добавки до готових харчових продуктів (товарна позиція 2106);

(d) автолізовані дріжджі (товарна позиція 2106).

(B) Порошок гірчиці та готова гірчиця

Гірчичний порошок одержують шляхом подрібнення та просіювання насіння гірчиці, включених до товарної позиції 1207. Його можна виготовляти з насіння білої чи чорної гірчиці або з суміші цих двох сортів. Гірчичний порошок включається до цієї товарної позиції незалежно від того, було чи ні насіння знежирене та вилучені його оболонки перед подрібненням, а також незалежно від його призначення.

До цієї товарної позиції включається також готова гірчиця, що складається з гірчичного порошку, змішаного з невеликою кількістю інших інгредієнтів (борошна зернових культур, куркуми, кориці, перцю і т.д.), або з пасти, одержаної з суміші гірчичного порошку з оцтом, виноградним суслом чи вином, до яких можуть бути додані сіль, цукор, спеції чи інші приправи.

До цієї товарної позиції не включаються, серед іншого (іnter alіa):

(а) насіння гірчиці (товарна позиція 1207);

(b) жирна гірчична олія (товарна позиція 1514);

(c) макуха з гірчичного насіння, тобто продукт, що залишається після екстракції олії з гірчичного насіння (товарна позиція 2306);

(d) ефірна олія з гірчиці (товарна позиція 3301).

Ця товарна позиція також включає продукти, представлені у вигляді солодких соусів різного смаку (наприклад, карамелі), якщо вони не класифікуються у більш конкретній товарній позиції (наприклад, соуси з какао товарна позиція 1806 або ароматизовані або кольорові цукрові сиропи товарної позиції 2106). Вони можуть використовуватися, зокрема, як десертні соуси або соуси для поливання верху їжі (англ. topping), (наприклад, для поливання верхньої поверхні морозива або пудінгів).

Таким чином, до товарної позиції 2106 належать харчові продукти, які не належать до жодної іншої із товарних позицій УКТ ЗЕД, і які складаються із суміші певних хімічних препаратів з харчовими продуктами для додавання в готові продукти або в інгредієнти для поліпшення відповідних властивостей таких продуктів.

Товарна позиція 2103 включає смакові добавки, гірчичні порошки, продукти, які використовуються для виготовлення соусів та готові соуси.

При перевірці правильності класифікації товарів за МД UA100320/2021/2236918 на підставі спрацювання АСАУР, а саме повідомлення про можливість невірної класифікації товарів, було встановлено необхідність проведення експертних досліджень СЛЕД Держмитслужби. За результатами проведених досліджень (висновок від 24.09.2021 №-0237) встановлено, що досліджений зразок №2 «Аромат жареної курки», арт.482024192.105 являє собою порошкоподібну речовину білого з жовтим відтінком кольору, що скрипить на дотик, із запахом смаженої курки та лимону; при розчиненні у воді утворюється помутнений розчин, запах зберігається. У складі зразка підтверджено наявність сполук з карбонільною групою (до яких відноситься, зокрема, лактоза), сполук з вільною аміногрупою (до яких відносяться глутамат натрію), крохмалю/продуктів розщеплення крохмалю (а.с.31-32).

Висновком СЛЕД від 24.09.2021 №-0237 встановлено, що виходячи із заявлено складу та призначення вказаний продукт не є харчовими добавками до раціону харчування на основі ферментів або мікроорганізмів (препаратів на основі пробіотиків).

Отже, відповідачем не обґрунтовано порушення позивачем правил класифікації товару. Зміст спірного рішення не дає можливості встановити з огляду на які характеристики досліджуваного товару та з посиланням на які норми відповідач дійшов висновку про неможливість класифікації товару (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки» за кодом УКТ ЗЕД та необхідність застосування до них коду УКТ ЗЕД .

Відповідно до пункту 1 розділу І Санітарних правил і норм по застосуванню харчових добавок, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 23.07.1996 № 222, харчові добавки - природні або синтезовані речовини, які навмисно вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей (наприклад, органолептичних, технологічних) і не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі. Харчові добавки можуть залишатися у харчових продуктах у повному обсязі або у вигляді речовин, які утворюються після хімічної взаємодії добавок з компонентами продуктів харчування.

Отже, харчовими добавками є природні або синтезовані речовини, які вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей.

У розумінні вищенаведених положень чинного законодавства харчові добавки не є прянощами, які є продуктами рослинного походження, що містять пряні і запашні речовини, а тим паче не є продуктами для приготування соусів.

Таким чином, твердження апелянта про віднесення харчової добавки до продуктів для приготування соусів і готових соусів, та відповідно, до товарної позиції 2103 є помилковим.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що код товару харчової добавки (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки» за УКТ ЗЕД є .

Апелянтом не надано належних та достатніх доказів на підтвердження висновків щодо помилковості визначення позивачем коду товару харчової добавки (Brathuhn-Aroma) «Аромат жареної курки».

Враховуючи викладене, суд першої інстанції правильно задовольнив позовні вимоги та скасував оскаржуване рішення.

На підставі викладеного, колегія суддів, вважає, що суд правильно встановив фактичні обставини справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а тому апеляційну скаргу слід відхилити.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Враховуючи, що апеляційний суд залишає в силі рішення суду першої інстанції, то в силу вимог частини шостої статті 139 КАС України судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Київської митниці залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 09 травня 2022 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. О. Большакова
судді В. С. Затолочний
В. Я. Качмар
Повне судове рішення складено 05.09.2022.