Справа № 640/20051/20
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2022 року м. Київ № 640/20051/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю

секретаря судового засідання Колодяжного В.Є., розглянувши у порядку письмового

провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ»
доНаціональної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг
прооскарження рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади,

ВСТАНОВИВ:

Через систему «Електронний суд» до суду надійшли позовні матеріали від Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ» (далі - позивач, ТОВ «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ», ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ») до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі - відповідач, Регулятор, НКРЕКП) в яких позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 1487 від 29.07.2020 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» за порушення ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу».

В якості підстав позову позивач зазначає, що 17.06.2020 Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг було прийнято постанову № 1133 «Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу суб`єктами господарювання, де в додатку одним із суб`єктів господарювання, щодо яких проводяться позапланові виїзні перевірки зазначено Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ»; з 10.07.2020 по 14.07.2020 на підставі вказаної постанови № 1133 посадовими особами НКРЕКП було проведено позапланову виїзну перевірку дотримання з боку позивача вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу, за результатами якої 14.07.2020 складено Акт № 278; 21.07.2020 позивач надав відповідачу заперечення (пояснення) до Акту № 278; 29.07.2020 НКРЕКП було прийнято постанову № 1487 від 29.07.2020 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» за порушення Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу», якою накладено штраф у розмірі 85 000,00 грн.; згідно з ч. 7 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» встановлені підстави для проведення позапланової виїзної перевірки, однак в обґрунтування проекту постанови про призначення перевірки відповідач вказує, що підставою проведення перевірки позивача стало обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав, та зазначає що вказане звернення надійшло від Антимонопольного комітету України; відповідачем використано неналежну форму акту, порушено встановлені законом обмеження предмету перевірки, неправильно застосовано норми матеріального права при винесенні оскаржуваної постанови, а тому вона підлягає скасуванню.

Одночасно з поданням позовної заяви позивачем подана заява про вжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями справу було передано судді Пащенку К.С.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.09.2020 заяву про забезпечення позову повернуто без розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.09.2020 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Лізингова торгова компанія «ЕЛЄКТРУМ» залишено без руху та встановлено п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

07.09.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

11.09.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника позивача надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2020 відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.09.2020 відкрито провадження в адміністративній справі № 640/20051/20, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

19.10.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, у якому останній заперечує проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї позиції стверджує, що Регулятор провів перевірку в порядку, на підставі та в межах повноважень відповідно до норм чинного законодавства та за результатами якої, прийняв постанову про накладення штрафу у спосіб визначений законодавством України; відсоток постачання електричної енергії споживачу протягом квітня 2020 року на рівні 60,3 % від загального обсягу купівлі Ліцензіатом електричної енергії свідчить про здійснення Ліцензіатом трейдерської діяльності; твердження позивача що Регулятором було допущено порушення норм Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», що НКРЕКП використовує неналежну форму акту та що позапланова перевірка можлива лише за наявності погодження із спеціально уповноваженим органом з питань ліцензування не ґрунтуються на нормах матеріального права та не заслуговує на увагу; постанова № 1487, якою на Ліцензіата накладено штраф у розмірі 85 000,00 грн. була прийнята з урахуванням вимог п. 4 ч. 4 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив, а тому посилання позивача на той факт, що йому не надано часу для усунення недоліків в добровільному порядку є необґрунтованим, в той час як Регулятор діяв в межах повноважень на підставі та в порядку, передбаченим чинним законодавством України.

19.10.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника відповідача надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін.

29.10.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника позивача надійшли пояснення щодо аргументів, викладених у відзиві, де акцентовано увагу на протиправності спірної постанови про накладення штрафу на позивача.

24.11.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника відповідача надійшли заперечення на пояснення щодо аргументів, викладених у відзиві, де зазначено про те, що відповідачем правомірно проведено перевірку позивача та прийнято оскаржувану постанову.

30.11.2020 до Окружного адміністративного суду м. Києва від представника позивача надійшли пояснення щодо аргументів, викладених у запереченні відповідача від 18.11.2020, де зазначено про відсутність належної підстави для проведення перевірки позивача, а також про порушення відповідачем процедури прийняття спірної постанови.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2020 клопотання відповідача, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишено без задоволення.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Листом за вих. № 01/17-1007 від 24.04.2020 Державне підприємство «ОПЕРАТОР РИНКУ» повідомило Антимонопольний комітет України про те, що за результатами аналізу у 8 учасників ринку спостерігається продаж на РДН обсягів електричної енергії, які не забезпечені виробництвом та/або законтрактованим імпортом електричної енергії. Такі дії учасників ринку можуть свідчити про порушення п. 1.4 Правил Поведінки, що є додатком 7 до Правил РДН та ВДР.

Листом за вих. № 5311/14/7-20 від 18.05.2020 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг звернулася до Державного підприємства «ОПЕРАТОР РИНКУ» з проханням надати перелік восьми учасників ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, діяльність яких протягом 12 днів квітня 2020 року викликала підозру про маніпулювання ринком електричної енергії.

Листом за вих. № 01/17-1216 від 28.05.2020 Державне підприємство «ОПЕРАТОР РИНКУ» надало Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг перелік учасників ринку, які протягом 12 днів квітня 2020 року здійснювали продаж на ринку «на добу наперед» обсягів електричної енергії, які не забезпечені виробництвом та/або законтрактованим імпортом електричної енергії.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 17.06.2020 № 1033 «Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу суб`єктами господарювання» відповідно до п. 2 ч. 7 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» постановлено провести позапланові виїзні перевірки дотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1469, у частині питань, необхідних для перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, суб`єктами господарювання, згідно з переліком, що додається.

Додатком до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 17.06.2020 № 1033 визначено перелік суб`єктів господарювання, щодо яких проводяться позапланові виїзні перевірки дотримання ними вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу, серед яких є ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» ().

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг видано посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 23.06.2020 № 223 для проведення перевірки ліцензіата ТОВ «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ» на строк з 10.07.2020 по 14.07.2020, за результатами якої складено акт від 14.07.2020 № 278, в якому вказано про наступні порушення:

пп. 15 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата при підготовці та/або подачі заявок (пропозицій) на ринку електричної енергії не вчиняти дії, які можуть призвести до маніпулювання цінами або до інших спотворень конкуренції на ринку;

пп. 17 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата для забезпечення постачання електричної енергії споживачам здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та/або на ринку «на добу наперед», внутрішньодобовому ринку і на балансуючому ринку, а також шляхом імпорту відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії;

пп. 19 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерська діяльність) щодо обов`язку ліцензіата при підготовці та/або подачі заявок (пропозицій) на ринку електричної енергії не вчиняти дії, які можуть призвести до маніпулювання цінами або до інших спотворень конкуренції на ринку;

пп. 12 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерська діяльність) щодо обов`язку ліцензіата здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії;

пп. 2 п. 2.4 глави 2 Правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, щодо обов`язку учасників РДН/ВДР не займатися діяльністю, що може призвести до маніпулювання ринком;

пп. 4 п. 4.4 глави 4 Правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, щодо заборони учасникам РДН/ВДР здійснювати маніпулювання ринком.

Не погоджуючись із актом перевірки ТОВ «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ» за вих. № 202 від 21.07.2020 подало заперечення до акту проведення позапланової виїзної перевірки від 14.07.2020 № 278.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, винесено постанову від 29.07.2020 № 1487 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛКТ «ЕЛЄКТРУМ» за порушення Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу», якою на ТОВ «ЛКТ «ЕЛЄКТРУМ» накладено штраф у розмірі 85 000,00 грн. за порушення Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу, а саме:

пп. 12 п. 2.2 Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата при провадженні ліцензованої діяльності дотримуватися організаційних вимог, зокрема здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії, відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії;

пп. 17 п. 2.2 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата для забезпечення постачання електричної енергії споживачам здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та/або на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку і на балансуючому ринку, а також шляхом імпорту, відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

Вважаючи вказану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

За приписами ст. 2 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема, у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом, трейдерської діяльності.

Згідно ст. 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання (ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»).

Відповідно до п. п. 11, 12 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

Згідно норм ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Під час здійснення державного контролю Регулятор має право: вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта господарювання, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом; за результатами перевірки або моніторингу приймати рішення про встановлення (зміну) тарифів на товари (послуги) суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та внесення змін до відповідних інвестиційних програм.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту господарювання рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Згідно ч. 11 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

За приписами ч. 2 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; накладення штрафу; зупинення дії ліцензії; анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.06.2018 № 428, затверджено Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов.

Відповідно до п. 2.2, п. 2.3, п.п. 2 п. 4.1 вказаного порядку, рішення про проведення перевірки приймається НКРЕКП на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, та оформлюється постановою. Для проведення перевірки оформляється посвідчення за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку, яке підписується Головою НКРЕКП або виконуючим обов`язки Голови НКРЕКП і засвідчується печаткою та долучається разом з актом перевірки після її закінчення до ліцензійної справи. Підставами для здійснення позапланових виїзних перевірок є обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав.

Пунктом 9.2. цього Порядку передбачено, що уповноважена особа ліцензіата зобов`язана, зокрема, допускати членів комісії з перевірки до здійснення перевірки за умови дотримання вимог цього Порядку та забезпечувати умови для проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення позапланової перевірки позивача було звернення ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ» до Антимонопольного комітету України, який в свою чергу звернувся до НКРЕКП щодо випадків можливого маніпулювання деякими учасниками ринку, зокрема ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ».

За результатами проведеної перевірки, відповідачем наступні порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу, а саме:

пп. 15 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата при підготовці та/або подачі заявок (пропозицій) на ринку електричної енергії не вчиняти дії, які можуть призвести до маніпулювання цінами або до інших спотворень конкуренції на ринку;

пп. 17 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу щодо обов`язку ліцензіата для забезпечення постачання електричної енергії споживачам здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та/або на ринку «на добу наперед», внутрішньодобовому ринку і на балансуючому ринку, а також шляхом імпорту відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії;

пп. 19 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерська діяльність) щодо обов`язку ліцензіата при підготовці та/або подачі заявок (пропозицій) на ринку електричної енергії не вчиняти дії, які можуть призвести до маніпулювання цінами або до інших спотворень конкуренції на ринку;

пп. 12 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерська діяльність) щодо обов`язку ліцензіата здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії;

пп. 2 п. 2.4 глави 2 Правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, щодо обов`язку учасників РДН/ВДР не займатися діяльністю, що може призвести до маніпулювання ринком;

пп. 4 п. 4.4 глави 4 Правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, щодо заборони учасникам РДН/ВДР здійснювати маніпулювання ринком.

Як вбачається з Акту перевірки № 278 від 14.07.2020 зафіксовано, що Ліцензіатом у періоді, що перевірявся, загальний баланс купівлі/продажу/постачання електричної енергії склав:

у квітні 2020 року

купівля 15 165,709 МВтгод = 3 002,000 (РДН ОЕС) + 5 099,100 (ВДР ОЕС) + 6 648,000 (РДД) + 416,609 (врегулювання небалансів);

продаж 15 151,639 МВтгод = 3 373,800 (РДН ОЕС) + 84,000 (ВДР ОЕС) + 2 208,000 (РДД) + 9 124,749 (постачання споживачам ОЕС) + 18,319 (постачання споживачам БуОс) + 342,771 (врегулювання небалансів);

постачання споживачу 9 143,068 МВтгод становить 60,3 % від загального обсягу купівлі Ліцензіатом електричної енергії.

Крім того, проаналізувавши зазначений вище обсяг купівлі-продажу електричної енергії Ліцензіатом, комісія з перевірки встановила що діяльність Ліцензіата також пов`язана із здійсненням перепродажу електричної енергії.

Перевіркою також встановлено, що ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» 01 - 12 квітня 2020 року по торговій зоні «БуОс» та в окремі години по торговій зоні «ОЕС України» наявні відхилення між обсягами купівлі та продажу електричної енергії, без врахування врегулювання небалансів, що свідчать про продаж Товариством на РДН/ВДР обсягів електричної енергії, які не забезпечені обсягами закупленої електричної енергії на організованих сегментах ринку, виробництвом та/або законтрактованим імпортом електричної енергії.

Відповідачем за результатами проведеної перевірки в акті перевірки запропоновано прийняти постанову про накладення штрафу на ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» в розмірі 85 000,00 грн. за порушення - підпункту 12 пункту 2.2 Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та підпункту 17 пункту 2.2 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України «Про ринок електричної енергії».

У ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» наведено перелік термінів, які вживаються у відповідних значеннях, серед яких судом наводяться ті, які мають значення для правильного встановлення обставин у справі, що виникли між сторонами та їх правового регулювання: балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії; відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів; внутрішньодобовий ринок електричної енергії (далі - внутрішньодобовий ринок) - сегмент ринку електричної енергії, на якому купівля-продаж електричної енергії здійснюється безперервно після завершення торгів на ринку на добу наперед та впродовж доби фізичного постачання електричної енергії; двосторонній договір - договір купівлі-продажу електричної енергії, укладений між двома учасниками ринку поза організованими сегментами ринку, крім договору постачання електричної енергії споживачу; диспетчерське управління - оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки; договір купівлі-продажу електричної енергії на внутрішньодобовому ринку - договір, укладений в електронній формі між оператором ринку та учасником внутрішньодобових торгів на купівлю-продаж електричної енергії за результатами внутрішньодобових торгів, відповідно до якого здійснюється одночасне прийняття учасниками внутрішньодобових торгів прав та зобов`язань з купівлі-продажу електричної енергії за результатами проведення відповідних внутрішньодобових торгів; договір купівлі-продажу електричної енергії на ринку на добу наперед (далі - договір на ринку на добу наперед) - договір, укладений в електронній формі між оператором ринку та учасником торгів на добу наперед на купівлю-продаж електричної енергії за результатами торгів на добу наперед, відповідно до якого здійснюється одночасне прийняття учасником торгів на добу наперед і оператором ринку прав та зобов`язань з купівлі-продажу електричної енергії за результатами проведення відповідних торгів на добу наперед; оператор ринку - юридична особа, яка забезпечує функціонування ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку та організацію купівлі-продажу електричної енергії на цих ринках; трейдер - суб`єкт господарювання, що здійснює купівлю електричної енергії виключно з метою її перепродажу, крім продажу за договором постачання електричної енергії споживачу.

Місце оператора ринку у системі функціонування ринку електричної енергії визначені ст. 51 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідно до якої оператор ринку забезпечує функціонування ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, а також здійснює організацію купівлі-продажу електричної енергії для доби постачання на підставі ліцензії. Оператор ринку створює організаційні, технологічні, інформаційні та інші умови для здійснення регулярних торгів за правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, укладання і виконання договорів та розрахунків за ними, зокрема визначає уповноважений банк або клірингову установу. Оператор ринку: забезпечує рівні умови участі на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку; реєструє учасників ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, забезпечує ведення та оприлюднення відповідного реєстру; забезпечує дотримання учасниками ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку вимог щодо надання гарантій виконання фінансових зобов`язань відповідно до правил ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку; визначає за результатами торгів на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку обсяги купівлі-продажу електричної енергії учасників ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, ціни на електричну енергію, фінансові зобов`язання учасників торгів на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку; створює умови для забезпечення розрахунків за куплену/продану електричну енергію, зокрема шляхом запровадження клірингу; надає повідомлення про договірні обсяги купівлі-продажу електричної енергії для кожного розрахункового періоду відповідно до правил ринку; оприлюднює інформацію щодо торгів на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, зокрема про ціни та обсяги купівлі-продажу електричної енергії, та іншу інформацію в обсягах та строки, визначені правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку; надає учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку електричної енергії, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; надає Регулятору інформацію, необхідну для здійснення ним функцій і повноважень, встановлених законодавством; забезпечує конфіденційність інформації, отриманої від учасників ринку, що використовується ним для виконання своїх функцій на ринку електричної енергії та становить комерційну таємницю, відповідно до вимог законодавства, а також забезпечує конфіденційність інформації щодо своєї діяльності, розкриття якої може надавати комерційні переваги учасникам ринку; здійснює інші функції, передбачені цим Законом, правилами ринку та правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку. Оператор ринку має інші повноваження, права та обов`язки, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно з вимогами ст. 54 Закону України «Про ринок електричної енергії», господарська діяльність з перепродажу електричної енергії (трейдерська діяльність) на ринку електричної енергії підлягає ліцензуванню у разі відсутності у суб`єкта господарювання інших ліцензій, обов`язкових для провадження діяльності на ринку електричної енергії.

Крім того, за приписами ч. 2 ст. 55 Закону України «Про ринок електричної енергії», трейдери зобов`язані, зокрема, дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з трейдерської діяльності та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а також укладати договори, обов`язкові для здійснення діяльності па ринку електричної енергії, та виконувати умови таких договорів.

Відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії передбачена положеннями ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідно до частини першої якої учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Частиною другою цієї статті визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності; недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Серед санкцій, які можуть застосовуватися до відповідних учасників ринку у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії, ч. 3 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено штраф.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах:

від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню, зокрема, за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.12.2017 № 1469.

Глава 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.12.2017 № 1469, містить вимоги щодо провадження ліцензіатом господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, пп. 17 п. 2.2 якого встановлено обов`язок дотримання ліцензіатом таких організаційних вимог: для забезпечення постачання електричної енергії споживачам здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та/або на ринку «на добу наперед», внутрішньодобовому ринку і на балансуючому ринку, а також шляхом імпорту відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

Правила ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 308 затверджено (далі - Правила № 308), відповідно до пп. 1.1.1. яких Правила визначають взаємовідносини, що виникають між учасниками ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку (далі - учасник РДН/ВДР) та оператором ринку (далі - ОР), а також визначають порядок реєстрації учасників РДН/ВДР, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» (далі - РДН) і внутрішньодобовому ринку (далі - ВДР), порядок організації та проведення торгів РДН і торгів ВДР, порядок визначення ціни на електричну енергію, проведення розрахунків на РДН і ВДР, визначення вартості послуг ОР та порядок їх оплати, розкриття інформації та оприлюднення інформації, порядок врегулювання спорів між ОР та учасниками РДН/ВДР, порядок внесення змін до цих Правил.

Відповідно до п. 1.12.1. розділу 1.12. Спостереження за роботою РДН/ВДР Правил № 308, Правила поведінки на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку (далі - Правила поведінки) є обов`язковими для виконання всіма учасниками РДН/ВДР (додаток 7 до цих Правил).

Пунктом 1.12.2. Правил № 308 передбачено, що Правила поведінки встановлюють вимоги щодо поведінки учасників РДН/ВДР під час здійснення ними торгових операцій на РДН та ВДР та направлені на забезпечення: попередження негативного впливу на процес формування цін на РДН та ВДР; дотримання учасниками РДН/ВДР принципів добросовісної конкуренції на РДН та ВДР; ефективної інформаційної взаємодії учасника РДН/ВДР та ОР під час спостереження ОР за роботою РДН/ВДР; повідомлення учасником РДН/ВДР ОР щодо будь-яких проявів недобросовісної конкуренції та дій, направлених на маніпулювання цінами на РДН/ВДР, що здійснені іншими учасниками РДН/ВДР; відповідальності учасника РДН/ВДР за порушення Правил поведінки.

Згідно з вимогами п. 1.12.3 та 1.12.7 Правил № 308 ОР здійснює постійне спостереження за роботою РДН та ВДР та поведінкою учасників РДН/ВДР у процесі участі на торгах, зокрема щодо: порушення вимог Правил щодо подання заявок на торги; подання заявок на торги з ціновими показниками, що відрізняються від цінових показників у поданих заявках попередніх періодів (у тому числі протягом року); випадків одночасного подання на торги різними учасниками РДН/ВДР заявок на продаж або купівлю електричної енергії з однаковими цінами та обсягами; подання учасником РДН/ВДР заявок на торги, що дають сигнали, які мають ознаки маніпулювання на ринку, стосовно попиту, пропозиції та/або цін на електричну енергію на РДН/ВДР.

Оператор ринку з метою встановлення факту зазначених дій має право звертатись до правоохоронних органів та повідомляти Регулятора.

Структурний підрозділ ОР зобов`язаний, зокрема, негайно повідомити органи Антимонопольного комітету України та Регулятора про виявлення порушення учасниками РДН/ВДР цих Правил, випадків фактичного та/або потенційного негативного впливу дій та/або бездіяльності учасників РДН/ВДР на результати торгів.

Відповідно до п. 1.10.2 Правил № 308 ОР та учасники РДН/ВДР несуть відповідальність за порушення цих Правил відповідно до Закону, а також відповідають за неналежне виконання зобов`язань за договорами про участь у РДН та ВДР та про купівлю-продаж електричної енергії на РДН/ВДР відповідно до умов таких договорів.

Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.12.2017 № 1468, відповідно до п. 1.2 яких, господарська діяльність з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) на ринку електричної енергії підлягає ліцензуванню у разі відсутності у суб`єкта господарювання інших ліцензій, обов`язкових для провадження діяльності на ринку електричної енергії.

У разі наявності інших ліцензій, обов`язкових для провадження діяльності на ринку електричної енергії, трейдерська діяльність здійснюється без отримання ліцензії на право здійснення трейдерської діяльності з одночасним дотриманням вимог цих Ліцензійних умов.

Глава 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) містить вимоги щодо провадження ліцензіатом господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), пп. 12 п. 2.2 якої встановлено обов`язок дотримання ліцензіатом таких організаційних вимог: здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

Позивач вказує на відсутність передбачених Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» підстав для призначення і проведення позапланової виїзної перевірки, проте суд вказує наступне.

Відповідно до передбаченого Законом України «Про ринок електричної енергії» місця ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ» на ринку електричної енергії, оператор ринку створює організаційні, технологічні, інформаційні та інші умови для здійснення регулярних торгів за правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, тобто на тих ринках, де проводило свою діяльність ТОВ «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ», а також має інші повноваження, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Звернення до Регулятора з інформацією щодо випадків можливого маніпулювання деякими учасниками РДН та ВДР, серед яких був і позивач, стало результатом здійснення ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ» постійного спостереження за роботою РДН та ВДР та поведінкою учасників РДН/ВДР у процесі участі на торгах.

Суд вказує, що порушення окремими учасниками РДН та ВДР Правил поведінки унеможливлює рівні умови участі на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, забезпечення яких покладено на ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ» відповідно до ч. 3 ст. 51 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Вказане в сукупності дає підстави стверджувати про обґрунтованість звернення ДП «ОПЕРАТОР РИНКУ» як юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики, її законних прав та відповідно про наявність у відповідача передбаченої ч. 7 ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» підстави для призначення і проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ».

Щодо доводів позивача про те, що відсутність відомостей про затвердження та оприлюднення уніфікованої форми акта свідчить про протиправність процедури проведення позапланової перевірки, суд зазначає таке.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» частину другу статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» доповнено словами «державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг».

При цьому, відповідно до розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім пункту 8 розділу І, який набирає чинності через два місяці з дня опублікування цього Закону.

Відповідно до п. 8 розділу І Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» у Законі України «Про ліцензування видів господарської діяльності»: частину другу статті 2 доповнено пунктом 4 такого змісту:

« 4) діяльність у сфері електроенергетики, на ринку природного газу, централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, виробництво теплової енергії, транспортування теплової енергії магістральними і місцевими (розподільними) тепловими мережами, постачання теплової енергії та іншу діяльність, ліцензування якої здійснює Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до закону, та здійснення контролю у цих сферах».

Таким чином, з 29.12.2019 дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та з 29.02.2020 дія Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» не поширюються на відносини, що виникають під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За змістом Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» НКРЕКП здійснює державне регулювання шляхом, зокрема державного контролю, одним із видів якого проведення позапланових виїзних перевірок за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, а також застосування заходів впливу.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення, зокрема заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

Таким чином, вимоги ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо обов`язку посадових осіб органів державного нагляду (контролю) при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) використовувати виключно уніфіковані форми актів, не розповсюджуються на заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

Судом не беруться до уваги посилання позивача про те, що Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затверджений постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428, не був зареєстрований в Міністерстві юстиції, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» рішення Регулятора не підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України.

У відповідності до вимог ч. 8 ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» рішення Регулятора, крім тих частин рішень, що містять таємну інформацію, підлягають оприлюдненню протягом п`яти робочих днів з дня їх прийняття на офіційному веб-сайті Регулятора. Обсяг конфіденційної інформації, що не підлягає розкриттю, визначається Регулятором на підставі клопотання заінтересованих осіб з урахуванням вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Враховуючи вищевикладене, НКРЕКП проведено перевірку, результати якої викладені в акті від 14.07.2020 № 278, в порядку, на підставі та в межах повноважень відповідно до вимог чинного законодавства.

Як зазначалося вище, Постановою НКРЕКП № 1468 від 27.12.2017 затверджено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) у п.1 яких зазначено, що ці Ліцензійні умови визначають вичерпний перелік вимог, умов і правил, обов`язкових для виконання під час провадження ліцензованої діяльності. Відповідно до пп. 12 п. 2.2 постанови НКРЕКП № 1468 при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог, зокрема здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

Постановою НКРЕКП № 1469 від 27.12.2017 затверджено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, у п.1 яких зазначено, що ці Ліцензійні умови визначають вичерпний перелік вимог, умов і правил, обов`язкових для виконання під час провадження ліцензованої діяльності.

Відповідно до пп. 17 п. 2.2 постанови НКРЕКП № 1469 при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог, зокрема для забезпечення постачання електричної енергії споживачам здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та/або на ринку «на добу наперед», внутрішньодобовому ринку і на балансуючому ринку, а також шляхом імпорту відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

При цьому, вимогами ст. 3 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що функціонування ринку електричної енергії здійснюється на принципах, зокрема, забезпечення балансу між попитом та пропозицією електричної енергії.

Згідно п. 17 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, неподання, несвоєчасне подання або подання завідомо недостовірної інформації оператору системи передачі, оператору системи розподілу та суб`єктам владних повноважень на ринку електричної енергії, якщо обов`язковість подання такої інформації встановлена законом.

Як зазначалося вище, постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 29.07.2020 № 1487 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» за порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії» постановлено накласти на ТОВ «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ» штраф у розмірі 85 000 грн. за порушення підпункту 12 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та підпункту 17 пункту 2.2 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу.

Згідно матеріалів справи, ліцензіата було притягнуто до відповідальності лише за виявлений факт продажу/перепродажу електричної енергії на РДН, ВДР РДД та постачання споживачам без попередньої закупівлі обсягів електричної енергії на організованих сегментах ринку (РДН, ВДР, РДД, імпорту електричної енергії), тобто ліцензіат здійснював продаж електричної енергії без фактичної її наявності на конкретну торгову годину (повітря).

Отже, суд відмічає, що наявність у ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» значної різниці між обсягами купівлі та продажу електричної енергії протягом періоду, що перевірявся, свідчить про недотримання вказаних вище вимог щодо необхідності забезпечення балансу між попитом та пропозицією електричної енергії, а також об`єктивного та достовірного складення графіків одиниць постачання/споживання електричної енергії та дотримання зазначених графіків.

Виходячи із зазначеного вище вбачається, що відповідачем, під час перевірки позивача, було встановлено обставини порушення останнім вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, що виявилось у незабезпечені балансу між попитом та пропозицією електричної енергії, а також об`єктивному та достовірному складенні графіків одиниць постачання/споживання електричної енергії та дотриманні зазначених графіків.

Одночасно суд зазначає, що реалізація суб`єктами владних повноважень своїх повноважень, які є законодавчо визначеними, що випливає з положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, здійснюється в межах відповідної законної дискреції.

У свою чергу під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення.

Відповідно до приписів Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Відповідно до процесуального закону суд уповноважений давати правову оцінку обставинам під час розгляду та вирішення конкретної справи. Тому, у випадку неприйняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення по суті поставленого питання, суд має надати рішенню правову оцінку та зобов`язати такого суб`єкта прийняти необхідне рішення.

З огляду на положення Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесенні до компетенції цього органу.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим Кодексом адміністративного судочинства України критеріям, не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі № 361/7567/15-а (провадження № К/9901/4582/18), від 07.03.2018 у справі № 569/15527/16-а (провадження № К/9901/1323/17).

Таким чином, приймаючи оскаржувану постанову № 1487 від 29.07.2020, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, діяла у межах законної дискреції.

Суд вказує, що суб`єкт владних повноважень повинен діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За встановлених обставин справи, суд зазначає, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1487 від 29.07.2020 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЛТК «ЕЛЄКТРУМ» за порушення Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу» не підлягає скасуванню.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами 1 та 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Виходячи зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити: основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 (справа № 802/2236/17-а).

З огляду на все викладене вище та виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд доходить висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на те, що суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову, то питання про розподіл судових витрат не вирішується.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 9, 72-78, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІЗИНГОВА ТОРГОВА КОМПАНІЯ «ЕЛЄКТРУМ» - відмовити повністю.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту.

Суддя К.С. Пащенко