Справа № 214/474/21
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

30 серпня 2022 року Справа № 214/474/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засіданняФедуркіній А.В.
представник позивача представник відповідача не з`явився (повідомлений належним чином) ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Управління праці та соціального захисту населення виконкому Саксаганської районної у місті ради м. Кривий Ріг до Комунальний заклад "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" ДОР Департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -
ОСОБА_2 звернувся до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з адміністративним позовом до комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" ДОР Департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації України, уточнивши пред`явлені вимоги: визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у визнанні його, ОСОБА_2 інвалідом з дитинства І групи (у зв`язку з втратою зору); зобов`язати відповідача визнати ОСОБА_2 інвалідом з дитинства.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що дії медико-соціальної експертної комісії (МСЕК) щодо відмови у встановленні позивачеві І групи інвалідності як інвалідові з дитинства з огляду на проблеми із зором є невідповідними законодавству України та його правам, оскільки він має достатньо медичної документації на підтвердження цьому, що відповідач не враховує. Відсутність офіційного визнання його інвалідом з дитинства позбавляє його можливості оформити відповідну пенсію.
Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 квітня 2022 року адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до комунального закладу «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради Департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської обласної державної адміністрації про визнання протиправними дій, зобов`язання визнати фізичну особу інвалідом з дитинства передано за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 травня 2022 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
В подальшому розгляд справи перенесено на 23.08.2022 року, 30.08.2022 року.
Протокольною ухвалою суду від 30.08.2022 року закрито підготовче провадження .
Представником позивача подано до суду клопотання про проведення судового засідання 30.08.2022 року без участі позивача та представника позивача.
Представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду та не подано клопотання про поновлення пропуску строку звернення із зазначенням причин його пропуску.
Досліджуючи питання пропуску позивачем строку на звернення до суду, суд зазначає наступне.
Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 жовтня 2019 року по справі №140/721/19 та від 24 лютого 2021 року по справі №540/2097/18.
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеєр проти Бельгії).
Європейський Суд з прав людини в ухвалі від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України") також вказав, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
18 квітня 2019 року за вх. № ЯХ-9268011 ОСОБА_2 звернувся до департаменту охорони здоров`я облдержадміністрації щодо встановлення групи інвалідності до 18-ти років.
Листом від 02.05.2019 року № 1409 департамент охорони здоров`я облдержадміністрації повідомило позивача, що розгляд питання щодо можливого факту настання інвалідності до 18-років буде вирішено після повернення медико-експертної справи з МСЕК № 4.
Експертним рішенням від 06.06.2019 року встановлено, що даних для визначення інвалідності ОСОБА_2 до 18 років немає.
ОСОБА_2 з даним позовом про порушення його прав звернувся до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу звернувся до 20.01.2021 року.
За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним і залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.
Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.
Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.
Частиною другою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
З аналізу вищенаведеного вбачається, що з даним адміністративним позовом щодо визнання протиправними дій відповідача щодо відмови у виплаті одноразової грошової допомоги позивачеві (основна вимога) позивач повинен був звернутися до суду у місячний строк після його отримання, проте, даний позов подано позивачем лише 20.01.2021 року, тобто із пропуском шестимісячного строку, встановленого ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до п.7 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Згідно ч. 4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Керуючись ст. ч. 4 ст. 123, ст.ст. 238, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Роз`яснити, що позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук