Справа № 160/12728/22
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 серпня 2022 року Справа 160/12728/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали повної заяви ОСОБА_1 до відповідача-1: Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, відповідача-2: Служби судової охорони (центральний апарат), відповідача-3: Державної судової адміністрації України, відповідача-4: Міністерства фінансів України, третя особа Державна казначейська служба України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

23 серпня 2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача-1: Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, відповідача-2: Служби судової охорони (центральний апарат), відповідача-3: Державної судової адміністрації України, відповідача-4: Міністерства фінансів України, третя особа Державна казначейська служба України, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області щодо невиконання Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в частині не видання наказів командирів (начальників) про виплату додаткової винагороди на період дії воєнного стану з 01.03.2022 року по 30.06.2022 року ОСОБА_1 , не нарахування та не виплати додаткової винагороди на період дії воєнного стану з 01.03.2022 по 30.06.2022 року ОСОБА_1 у розмірі 120 000 грн.;

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області виконати Постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану»:

видати накази командирів (начальників) про виплату додаткової винагороди на період дії воєнного стану з 01.03.2022 року по 30.06.2022 року ОСОБА_1 ;

нарахувати та виплатити додаткову винагороду на період дії воєнного стану з 01.03.2022 року по 30.06.2022 року ОСОБА_1 у розмірі 120 000 грн.;

- визнати протиправною бездіяльність Служби судової охорони України щодо невиконання Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в частині незабезпечення правового і соціального захисту ОСОБА_1 як співробітника Служби судової охорони зі сплати додаткової винагороди до грошового забезпечення;

- зобов`язати Службу судової охорони України виконати Постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану»:

забезпечити правовий і соціальний захист ОСОБА_1 , як співробітнику Служби судової охорони щодо сплати додаткової винагороди до грошового забезпечення;

- визнати бездіяльність Державної судової адміністрації України щодо невиконання Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в частині незабезпечення фінансування виплати додаткової винагороди в період дії воєнного стану з 01.03.2022 року по 30.06.2022 року ОСОБА_1 протиправною;

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України виконати Постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в частині забезпечення фінансування виплати додаткової винагороди в період дії воєнного стану з 01.03.2022 року по 30.06.2022 року ОСОБА_1 ;

- визнати бездіяльність Міністерства Фінансів України щодо невиконання Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в частині незабезпечення спрямування бюджетних коштів на виплату додаткової винагороди в період дії воєнного стану з 01.03.2022 року по 30.06.2022 року ОСОБА_1 протиправною;

- зобов`язати Міністерство Фінансів України виконати Постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в частині забезпечення спрямування бюджетних коштів на виплату додаткової винагороди в період дії воєнного стану з 01.03.2022 по 30.06.2022 року ОСОБА_1 .

Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що Державна судова адміністрація України (ДСА України) є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади у межах повноважень, установлених законом. Згідно зі статтею 148 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності, зокрема, Служби судової охорони здійснює ДСА України. Державна судова адміністрація України є головний розпорядник коштів за бюджетною програмою 0501020 «Забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами та функціонування органів і установ системи правосуддя». Відповідно до пункту 7 частини п`ятої статті 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у-бюджетному процесі. Підпунктом 14 пункту 9 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 січня 2019 року № 141/0/15-19 (із змінами), визначено, що Голова ДСА України приймає рішення щодо розподілу бюджетних коштів, головним розпорядником яких є ДСА України. Згідно з пунктом 4-1 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України (у редакції Закону України від 15 березня 2022 року № 2127-ІХ «Про внесення зміни до пункту 4-1 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України») перерозподіл видатків між розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня у системі ДСА України у межах загального обсягу бюджетних призначень за відповідною бюджетною програмою окремо за загальним та спеціальним фондами державного бюджету здійснюється ДСА України. Перерозподіл видатків, що здійснюється відповідно до абзацу другого цього пункту та призводить до зміни обсягів видатків судів, погоджується ДСА України з Вищою радою правосуддя. У період відсутності повноважного складу Вищої ради правосуддя такий перерозподіл видатків здійснюється ДСА України без погодження з Вищою радою правосуддя. Як вбачається з електронного листа «Про виконання доручення», Міністерство фінансів України повідомляє Верховну Раду України (Комітет з питань бюджету), Кабінет Міністрів України та Державну судову адміністрацію України про те, що Державною судовою адміністрацією України був наданий розрахунок, який передбачає здійснення виплати додаткової винагороди в розмірі 30 тис. грн. щомісячно всій фактичній чисельності співробітників Служби (4733 од.). Водночас, як вбачається з вказаного листа, Державною судовою адміністрацією України не надано копій наказів командирів (начальників), які б підтверджували кількісний склад співробітників Служби для отримання такої додаткової винагороди, як це передбачено постановою КМУ № 168. Не видання наказів про виплату співробітникам додаткової винагороди, визначеної постановою №168 підтверджує й сам відповідачем 1, у відповіді на адвокатський запит, аргументуючи свою бездіяльність відсутністю фінансових ресурсів та відповідних бюджетних асигнувань.

Позивач також зазначає, що як передбачено Положенням про Службу судової охорони, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 04.04.2019 № 1051/0/15-19, Голова Служби, серед іншого, забезпечує відповідно до законодавства правовий і соціальний захист співробітників та інших працівників Служби, забезпечує належні умови праці співробітникам та іншим працівникам Служби, забезпечує підготовку пропозицій до бюджетного запиту, приймає в установленому порядку рішення про розподіл бюджетних коштів, розпорядником яких є Служба, організовує та контролює діяльність територіальних підрозділів Служби, забезпечує ефективне і цільове використання коштів Державного бюджету України. Отже, позивач вважає, що бездіяльність відповідача-1 полягає у не складанні та не надані наказів про встановлення Позивачу, як співробітнику Служби судової охорони додаткової винагороди у розмірі 30 000 грн. на період дії воєнного стану, з метою отримання подальшого фінансування чи дофінансування даних видатків у зв`язку з чим співробітникам Служби судової охорони не були нараховані та не виплачена передбачена Постановою № 168 додаткова винагорода до грошового забезпечення. Бездіяльність відповідача-2 полягає у не забезпеченні відповідно до Постанови № 168 правового і соціального захисту позивача, як співробітника Служби судової охорони зі сплати додаткової винагороди до грошового забезпечення, не здійснення належної організації та контролю за діяльністю територіальних підрозділів Служби, не забезпечення ефективного і цільового використання коштів Державного бюджету України, розпорядником яких є Служба. В свою чергу, бездіяльність відповідача-3, як головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності Служби судової охорони в частині реалізації Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року полягає у відсутності ефективного, результативного і цільового використання бюджетних коштів, організації та координації роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі і як наслідок відсутності забезпечення фінансування додаткової винагороди для співробітників Служби судової охорони, яка передбачена Постановою № 168. Бездіяльність Відповідача-4, як головного органу у системі центральних органів виконавчої влади, основним завданням якого є забезпечення формування та реалізації державної політики у сфері контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного фінансового контролю, державного внутрішнього фінансового контролю полягає у незабезпеченні належного фінансування головного розпорядника бюджетних коштів у сфері судової влади, який здійснював звернення з метою фінансування додаткової виплати відповідно до Постанови №168 та як наслідок не забезпечення спрямування бюджетних коштів на виконання вказаної Постанови. Відтак, на переконання позивача така бездіяльність відповідачів є протиправною оскільки, він добросовісно ніс службу на період дії воєнного стану, виконував, всі передбачені внутрішніми наказами та розпорядженнями обов`язки, а відповідачі допустили грубе порушення його прав щодо отримання додаткової винагороди до грошового забезпечення, яке передбачене Постановою № 168.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.08.2022 року зазначена вище справа розподілена та 24.08.2022 року передана судді Пруднику С.В.

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Так, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування (ч.1 ст.160 КАС України).

Згідно з частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п. 2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5).

Всупереч наведеної норми у позовній заяві не вказано відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти позивача, або що такі відсутні.

Також суд зазначає, що відповідно до частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8).

Відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частини 1, 2 ст. 94 КАС України).

Суд звертає увагу на те, що позивачем оскаржуються бездіяльність відповідача-1: Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, відповідача-2: Служби судової охорони (центральний апарат), відповідача-3: Державної судової адміністрації України, відповідача-4: Міністерства фінансів України щодо невиконання постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2020 року № 168, між тим, в позові відсутнє викладення обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги в цій частині позову та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (листи запити, скарги, листи відповіді, повідомлення, кошториси та ін.), що свідчить про недоліки позовної заяви.

За таких обставин, позивачу слід подати уточнену позовну заяву із її копіями для вручення іншим учасникам справи в якій навести обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги відносно бездіяльності Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, відповідача-2: Служби судової охорони (центральний апарат), відповідача-3: Державної судової адміністрації України, відповідаа-4: Міністерства фінансів України щодо невиконання постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2020 року № 168, та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Окрім того, суд звертає увагу позивача, що згідно до положень частини 1 та 2 статті 49 КАС України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, зміст наведених норм процесуального Закону свідчить на користь висновку, що саме суд уповноважений вирішувати питання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача чи відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання (в залежності від порядку провадження- спрощене чи загальне), з власної ініціативи або за клопотанням учасників справи.

Згідно ч.4 ст.49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, визначені ст. 167 КАС України.

Відтак, самостійне залучення позивачем до участі в справі третьої особи шляхом зазначення її в позовній заяві суперечить вимогам статей 49 та 160 КАС України, позаяк вступ третіх осіб до участі у справі відбувається за ухвалою суду.

У разі необхідності, позивач одночасно з поданням до суду позовної заяви може подати заяву про залучення третьої особи на стороні позивача чи відповідача. Втім, вказана заява повинна бути викладена окремо, з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України, та додана до позову відповідно ч.5 ст.161 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 133, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача-1: Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, відповідача-2: Служби судової охорони (центральний апарат), відповідача-3: Державної судової адміністрації України, відповідача-4: Міністерства фінансів України, третя особа Державна казначейська служба України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії- залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви із її копіями для вручення іншим учасникам справи в якій навести обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги відносно бездіяльності Територіального управління Служби судової охорони у Дніпропетровській області, відповідача-2: Служби судової охорони (центральний апарат), відповідача-3: Державної судової адміністрації України, відповідаа-4: Міністерства фінансів України щодо невиконання постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2020 року № 168, та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини;

- заяви про залучення третьої особи, викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник