Справа № 320/5967/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
31 серпня 2022 року Київ № 320/5967/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернулась до суду з вимогами до в/ч НОМЕР_2 про визнання протиправними дій відповідача щодо нездійснення їй перерахунку раніше виплаченої індексації грошового забезпечення за період з 28.01.2016 по 28.02.2018 із застосуванням базового місяця - січень 2008 року та з 01.03.2018, із застосуванням базового місяця - березень 2018 року з урахуванням абзацу 4, 5 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року №1078; зобов`язання в/ч НОМЕР_1 здійснити перерахунок та виплату індексації грошових коштів за зазначені вище періоди та нарахування та виплату компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати індексації грошового забезпечення у порядку, встановленому законодавством.

Ухвалою суду від 14.07.2022 позовна заява була визнана невідповідною вимогам процесуального законодавства та залишена без руху, позивачці запропоновано усунути виявлені недоліки шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви у новій редакції із зазначенням у ній: обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги з посиланням на докази, що підтверджують ці обставини, а саме: здійснення розрахунку індексації грошового забезпечення, на яке претендує позивачка із визначенням кожної складової такого розрахунку та конкретизацією порядку та методики індексації, які повинні були бути використані відповідачем при її нарахуванні; інформації про розмір посадового окладу за посадами, на яких перебувала (перебуває) позивачка у спірні періоди; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів заявниці із визначенням змісту порушених прав; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; подання до суду оригіналу платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 2977,20 грн. за три позовні вимоги немайнового характеру; подання витягу із наказу командира військової частини - польова пошта НОМЕР_3 від 28.01.2016 №31, платіжного доручення №458 від 23.05.2022, відомостей нарахування заробітної плати від 25.05.2022 в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, згідно з п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020).

На виконання вимог ухвали позивачкою була подана "оновлена позовна заява" та заява "про виконання вимог ухвали суду", за результатом дослідження яких суд дійшов висновку про повне невиконання ОСОБА_1 вимог судового рішення, яке набрало законної сили.

Так, заявницею проігноровано вимоги ухвали суду в частині подання суду інформації про розмір посадового окладу за посадами, на яких вона перебувала (перебуває) у спірні періоди; подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; надання належним чином засвідченої копії відомостей нарахування заробітної плати від 25.05.2022 та квитанції про сплату судового збору у розмірі 2977,20 грн. за три позовні вимоги немайнового характеру, у зв`язку з чим, суд зазначає таке:

на підставі ч.3 ст.161 КАСУ до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачка вважає, що вона вже звільнена від оплати судового збору згідно із п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", оскільки дана справа є справою про стягнення заробітної плати.

Разом з тим, статтями 1, 2 Закону України "Про оплату праці" визначено, що заробітна плата - це винагорода,обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно - ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства.

Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

У преамбулі Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" зазначено, що цей Закон визначає правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України. Згідно зі статтями 1,2 цього Закону індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг. Індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення).

Отже, вказані правові норми свідчать про те, що індексація не є оплатою праці, тобто не є складовою заробітної плати.

З огляду на викладене, суд вкотре наголошує, що індексація грошового забезпечення не є тотожнім поняттю заробітна плата. Індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг. Індексація грошового забезпечення повинна бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців, що має значення для розрахунку їх пенсії за вислугу років, оскільки забезпечує дотримання прав осіб, які проходили військову службу, як складової конституційного права на соціальний захист. Правова позиція Верховного Суду застосована у постановах від 03.04.2019 у справі N638/9697/17, від 30.09.2019 у справі N 750/9785/16-а, від 20.11.2019 у справі N 522/11257/16-а.

Судовий збір це грошова сума, яку сплачує особа, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), правовідносин, з яких він виник, і предмета позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" (у редакції від 03.10.2017 № 2147 VIII).

Спори щодо правовідносин, пов`язаних з процесом отримання індексації грошових доходів, не стосуються порядку, обсягу соціальних гарантій чи соціального і правового захисту ветеранів війни. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674 VI, слід враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав такої особи з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551 XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 та в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі № 240/934/20, де Верховний Суд визнав необхідним обов`язок позивачів сплатити судовий збір за вирішення питання в судовому порядку про стягнення індексації грошового забезпечення.

При цьому, Верховний Суд не прирівнює індексацію грошового забезпечення до заробітної плати та не знайшов підстав для звільнення учасників бойових дій від оплати позову судовим збором.

Поміж іншого, норми Кодексу законів про працю України в частині стягнення заробітної плати та поновлення на роботі можуть застосовуватись до звільнених працівників, а оскільки позивачка перебувала та перебуває на дійсній військовій службі і є військовослужбовцем, а не працівником військової частини, в спірних правовідносинах норми ст. 116 та ст. 117 КЗпП України застосуванню не підлягають, так як трудові відносини військовослужбовців Збройних Сил України регулюються спеціальним законодавством.

Підсумовуючи викладене, суд констатує відсутність у позивачки підстав для звільнення від сплати судового збору, встановлених статтею 5 Закону України "Про судовий збір", а тому судовий збір повинен був бути сплачений ОСОБА_1 на загальних засадах.

Також суд зауважує, що позивачка звернулася до суду з вимогами про визнання протиправними дій відповідача, які виявились у ненарахуванні та невиплаті їй індексації грошового забезпечення за період з 28.01.2016 по 28.02.2018, тобто із пропущенням встановленого законом строку за відсутності заяви про його поновлення та незазначенням поважності причин пропуску такого строку без документів, якими підтверджено поважність причин пропуску строку звернення до суду.

За правилом п.1 ч.4 ст.169 КАСУ, позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у вставновлений судом строк.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:
позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_5 ; АДРЕСА_2 ) про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачці.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.