Справа № 240/7917/21
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 240/7917/21

30 серпня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сапальової Т.В.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву Житомирської обласної прокуратури про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської обласної прокуратури про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено повністю.

Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської обласної прокуратури про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії скасовано.

Прийнято в цій частині нову постанову якою, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Житомирської обласної прокуратури щодо ненарахування з 15.03.2021 по 27.04.2021 заробітної плати відповідно до положень статті 81 Закону України "Про прокуратуру";

Зобов`язано Житомирську обласну прокуратуру нарахувати ОСОБА_1 заробітну плату за період з 15.03.2021 по 27.04.2021 виходячи з розміру посадового окладу, розрахованого відповідно до положень статті 81 Закону України "Про прокуратуру", з урахуванням усіх встановлених у цей період надбавок і премій, й виплатити різницю між нарахованою таким чином сумою та фактично отриманою сумою виплат за вказаний період.

02 серпня 2022 року на адресу суду надійшла заява від керівника Житомирської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення в порядку ст. 254 КАС України.

У вказаній заяві заявник просить роз`яснити постанову суду в частині нарахування та виплати заробітної відповідно до ч. 3 ст. 81 Закону України "Про прокуратуру" з врахуванням виплаченої заробітної плати позивачці відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 №505 "Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури" (зі змінами).

В обґрунтування своєї заяви заявник вказав, що зобов`язання здійснити перерахунок лише посадового окладу з урахуванням фактично проведених виплат викликає нерозуміння щодо його виконання, оскільки такий перерахунок посадового окладу призведе до відповідного перерахунку фактично здійснених виплат, а саме надбавок та премії, які не передбачені Законом України "Про прокуратуру" (№1697).

При цьому оплата праці проводиться відповідно до штатного розпису, який установлює структуру і посадові оклади працівників. Видатки на заробітну плату здійснюються відповідно до затвердженого штатного розпису. Згідно Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами.

Колегія суддів, розглянувши заяву Житомирської обласної прокуратури про роз`яснення рішення суду та доводи в її обґрунтування, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява задоволенню не підлягає, виходячи з такого.

Згідно ч.1 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ч.2 ст. 254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановляння додаткового рішення цим же судом. Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення, а саме, мають місце положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Отже, роз`ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо незрозуміла його резолютивна частина та без роз`яснення якої утруднене виконання такого рішення. Тобто, роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду, у разі якщо без такого роз`яснення її складно виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане КАС України.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 21.06.2018 у справі №806/5194/15.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Вищенаведений висновок узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 18.02.2019 у справі №826/26757/15 та від 02.05.2019 у справі №9901/162/19.

Тобто, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Дослідивши зміст постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду 02.03.2022 року, колегія суддів дійшла висновку, що вона є чіткою та зрозумілою, постанова не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння.

Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення вбачається, що заявнику не зрозумілий порядком виконання судового рішення. Зокрема, відповідач вказує на те, що зобов`язання здійснити перерахунок лише посадового окладу з урахуванням фактично проведених виплат викликає нерозуміння щодо його виконання, оскільки такий перерахунок посадового окладу призведе до відповідного перерахунку фактично здійснених виплат, а саме надбавок та премії, які не передбачені Законом України "Про прокуратуру" (№1697).

Отже, із заяви про роз`яснення рішення суду вбачається, що відповідачу незрозумілим є порядок виконання судового рішення, при цьому відповідач не погоджується із таким рішенням суду, оскільки оплата праці проводиться відповідно до штатного розпису, який установлює структуру і посадові оклади працівників, а видатки на заробітну плату здійснюються відповідно до затвердженого штатного розпису. Згідно Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку про те, що судове рішення є зрозумілим та не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння, а тому відсутні підстави для задоволення заяви Житомирської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно з ч.2 ст.254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Враховуючи, що порушені заявником в заяві про роз`яснення рішення питання стосуються роз`яснення порядку та способу виконання постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02.03.2022 року, до них не може бути застосовано механізм, визначений ст. 254 КАС України.

Керуючись ст.ст.243, 254, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

у задоволенні заяви Житомирської обласної прокуратури про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2022 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Ватаманюк Р.В. Сапальова Т.В.