Справа № 260/8027/21
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 серпня 2022 року м. Ужгород№ 260/8027/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Скраль Т.В.,

з участю секретаря судового засідання Шестак Н.В.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився;

відповідач: Головне управління Національної поліції в Закарпатській області у судове засідання представник не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13, ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 23 серпня 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 01 вересня 2022 року.

23 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, якою просить: "Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30.11.2021 №2778 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області» про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження".

28 грудня 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

17 червня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

1. Позиції сторін.

Позивач свої позовні вимоги аргументував тим, що з оскаржуваного наказу випливає, що він порушив вимоги пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», та абзаців К 2 пункту 1 розділу II Інструкції з організації роботи підрозділів ювенальної превенції Національної поліції України, тобто порушення службової дисципліни, неналежне виконання покладених функціональних обов`язків, що виразилося у неналежній профілактичній роботі з неповнолітнім ОСОБА_2 , який перебуваючи на профілактичному обліку 06.08.2021 року вчинив повторний злочин, що і стало підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. З винесеним наказом не погоджується, так як дисциплінарного правопорушення чи проступку не вчиняв, а під час здійснення службового розслідування було грубо порушено порядок його проведення та порушено право на захист. Зазначає, що з 09.07.2021 року по 12.09.2021 року включно йому надано відпустку. Із вхідного номера №2889 від 16.07.2021 року вбачається, що копія вироку Виноградівського районного суду Закарпатської області відносно ОСОБА_2 , надійшла до відділення поліції №1 Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області 16.07.2021 року, тобто на момент його перебування у відпустці. Надалі, 06.08.2021 року ОСОБА_2 перебуваючи на профілактичному обліку як дитина-правопорушник засуджена до покарання не пов`язаного з позбавленням волі, вчиняє повторний злочин, відповідальність за який передбачена ч.2 ст.309 КК України. Вказана обставина слугувала для винесення наказу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, за неналежне проведення профілактичної бесіди з неповнолітнім ОСОБА_3 . Зазначає, що після закінчення відпустки, приступивши до виконання своїх функціональних обов`язків, він негайно відвідав неповнолітнього ОСОБА_2 та особисто провів з ним профілактичну бесіду.

18 січня 2022 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування якого вказано, що 16.07.2021 на підставі ухвали Виноградівського районного суду Закарпатської області від 13.07.2021 на профілактичний облік був поставлений неповнолітній ОСОБА_3 , який вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України. З часу взяття на облік даного неповнолітнього з ним належним чином проводяться профілактичні заходи превентивного характеру. Разом з цим встановлено, що 06.08.2021 у ході санкціонованого обшуку за місцем проживання неповнолітнього ОСОБА_2 було виявлено та вилучено наркотичний засіб «маріхуану», за фактом чого відносно нього було порушено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України та після оголошення підозри у вчинені даного злочини матеріали провадження 08.09.2021 були направлені на розгляд Виноградівського районного суду. Тобто даний злочин неповнолітній ОСОБА_2 вчинив вже перебуваючи на профілактичному обліку, що свідчить про неналежну профілактику з ним з боку І. Клопотаря. Таким чином, допущене І. Клопотарем порушення неналежного виконання ним вимог пунктів 1,2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Інструкції з організації роботи підрозділів ювенальної превенції Національної поліції. Враховуючи наведене, наказом ГУНП в Закарпатській області №2778 від 30.11.2021 ОСОБА_1 , відповідно до пункту І частини З статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголошено зауваження.

Позивач у судове засідання не з`явився, однак про час і дату судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою від 06 липня 2022 року, (а.с. 144).

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак про час і дату судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про надіслання судової повістки в електронний кабінет.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

2. Обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що згідно Наказу № 151 від 16 липня 2021 року підполковнику поліції ОСОБА_1 інспектору з ювенальної превенції сектору превенції Берегівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області було надано додаткову відпустку як учаснику бойових дій за 2021 рік, щорічну основну відпустку за 2021 рік та додаткову відпустку за стаж роботи за 2021 рік з 12 липня по 09 вересня 2021 року, (а.с. 22).

29 жовтня 2021 року наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 2534 «Про призначення службового розслідування», у відповідності до вимог статей 14,15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку від 07.11.2018 № 893 призначено службове розслідування, оскільки на адресу ГУ НП в Закарпатській області із Національної поліції України надійшов огляд про результати службової діяльності підрозділів ювенальної превенції впродовж 9 місяців 2021 року, у якому вказані прорахунку у роботі працівників підрозділів ювенальної превенції ГУНП в Закарпатській області, (а.с. 65).

29 листопада 2021 за результатами службового розслідування за виявленими прорахунками у роботі працівників ювенальної превенції ГУНП в Закарпатській області складено висновок, (а.с. 82-96).

Відповідно до пункту 3 висновку від 29.11.2021 року, за порушення вимог пунктів 1,2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзаців 1,2 пункту 1 розділу 2 Інструкції від 19.12.2017 № 1044, що виразилося у неналежній профілактичній роботі з неповнолітнім ОСОБА_2 , який перебуваючи на профілактичному обліку вчинив повторний злочин, інспектору з ювенальної превенції сектору превенції Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області підполковнику поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголошено зауваження, (а.с.93).

30 листопада 2021 року відповідно до пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 2778 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області» наказано за порушення вимог пунктів 1,2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзаців 1,2 пункту 1 розділу 2 Інструкції від 19.12.2017 № 1044, що виразилося у неналежній профілактичній роботі з неповнолітнім ОСОБА_2 , який перебуваючи на профілактичному обліку вчинив повторний злочин, інспектору з ювенальної превенції сектору превенції Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області підполковнику поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголошено зауваження, (а.с. 97-101).

Не погодившись із пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 2778, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

За приписами статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частин 1,3 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).

Згідно з пунктом 1, 4 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.

Згідно із пунктами 1, 4, 7, 13, 14 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Тобто, зі змісту вказаних норм вбачається, що порушення поліцейським службової дисципліни має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення його до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування та оформлюватись відповідним рішенням.

Всі наведені обставини та мотиви, які стосуються вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем повинні були бути перевірені дисциплінарною комісією шляхом зібрання відповідних доказів.

Відповідно до пункту 1 розділу 2 Інструкції з організації роботи підрозділів ювенальної превенції Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 19.12.2017 № 1044 основними завданнями підрозділів ЮП є: профілактична діяльність, спрямована на запобігання вчиненню дітьми кримінальних і адміністративних правопорушень, виявлення причин і умов, які цьому сприяють, вжиття в межах своєї компетенції заходів для їх усунення; ведення профілактичного обліку дітей, схильних до вчинення правопорушень та проведення із ними заходів індивідуальної профілактики; участь в установленні місцезнаходження дитини в разі її безвісного зникнення чи отриманні даних для цього в межах кримінального провадження, відкритого за фактом її безвісного зникнення; вжиття заходів щодо запобігання та протидії домашньому насильству, вчиненому дітьми та стосовно них, а також жорстокому поводженню з дітьми; вжиття заходів щодо запобігання дитячій бездоглядності, у тому числі здійснення поліцейського піклування щодо неповнолітніх осіб; провадження діяльності, пов`язаної із захистом права дитини на здобуття загальної середньої освіти; взаємодія з іншими підрозділами НПУ, органами державної влади та місцевого самоврядування з питань забезпечення прав та законних інтересів дітей; здійснення у межах компетенції досудового розслідування кримінальних проступків у формі дізнання.

Із матеріалів справи слідує, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження стали висновки щодо порушення вимог порушення вимог пунктів 1,2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзаців 1,2 пункту 1 розділу 2 Інструкції від 19.12.2017 № 1044.

У висновку про результати службового розслідування за виявленими прорахунками у роботі працівників ювенальної превенції ГУНП в Закарпатській області від 29 листопада 2021 року зазначено, що опитаний інспектор з ювенальної превенції сектору превенції Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_1 повідомив, що 16.07.2021 на підставі ухвали Виноградівського районного суду Закарпатської області від 13.07.2021 на профілактичний облік був поставлений неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 , який вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України. З часу взяття на облік даного неповнолітнього з ним належним чином проводяться профілактичні заходи превентивного характеру. Окрім цього, з метою формування у дітей правосвідомості у навчальних закладах м. Виноградова та Берегівського району (колишнього Берегівського району) ним з учнями закладів освіти проводяться лекції та бесіди на правову тематику. Разом з цим встановлено, що 06.08.2021 у ході санкціонованого обшуку за місцем проживання неповнолітнього ОСОБА_2 було виявлено та вилучено наркотичний засіб «маріхуану», за фактом чого відносно нього було порушено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України та після оголошення підозри у вчинені даного злочини матеріали провадження 08.09.2021 були направлені на розгляд Виноградівського районного суду. Тобто даний злочин неповнолітній ОСОБА_2 вчинив вже перебуваючи на профілактичному обліку, що свідчить про неналежну профілактику з ним з боку І. Клопотаря.

Суд зазначає, що при проведенні службового розслідування стосовно саме ОСОБА_1 дисциплінарна комісія зобов`язана була перелічити відповідні посадові обов`язки позивача, вказати обставини їх порушення, врахувати факт відсутності позивача на роботі у зв`язку із відпусткою з 12 липня 2021 року по 09 вересня 2021 року, але жодних заходів для з`ясування вказаних обставин для цього вжито не було. Так, із висновку службового розслідування в частині, що стосується позивача слідує, що в ході проведення службового розслідування та при виданні наказу в частині оскарженого пункту, відповідачем не проведено об`єктивного, повного та всебічного дослідження обставин, а саме, не встановлено та не обґрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступку, що, в свою чергу, спричинило застосування дисциплінарного стягнення.

Тобто, в порушення вимог Дисциплінарного статуту та Порядку №893 висновок службового розслідування в частині, що стосується позивача, не містить обставин щодо вчинення саме позивачем дисциплінарного проступку.

Водночас відповідачем під час проведення службового розслідування не доведено проявів протиправної бездіяльності позивача щодо виконання своїх службових обов`язків. Фактично службового розслідування стосовно вчинення позивачем дисциплінарного проступку не призначалось та не проводилось. Факти не призначення та не проведення службового розслідування щодо вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем, фактично позбавило позивача права надавати докази та письмові пояснення під час проведення такого службового розслідування відповідно до вимог Порядку №893.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що застосування дисциплінарного стягнення не може ґрунтуватися на припущеннях або недоведених фактах, а при прийнятті рішень суб`єкт владних повноважень повинен уникати невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

Враховуючи вищевикладені обставини, встановлені у висновку службового розслідування, вони не підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку та до нього не може бути застосоване дисциплінарне стягнення у виді зауваження, оскільки сукупність зібраних даних (відповідно до матеріалів службового розслідування) не доводить вини позивача та не може бути визнана судом достатньою для прийняття рішення про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності

З огляду на викладене, відповідачем не дотримано вимог Дисциплінарного статуту та за таких обставин наведені недоліки призвели до помилкової оцінки дій позивача, та безпідставної необхідності застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку, що пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30 листопада 2021 року № 2778 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи викладене, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першоїстатті 139 КАС Українипри задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цьогоКодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 908, 00 грн., що підтверджується квитанцією № 240161639 від 22 грудня 2021 року, (а.с. 24).

Таким чином, вказана сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача.

Керуючись статтями 9, 14, 242-246, 255, 295 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30 листопада 2021 року № 2778 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження.

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13, ) судові витрати що складаються із судового збору в розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень, 00 коп.)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль