Справа № 520/25901/21
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

15 лютого 2022 року № 520/25901/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Зоркіна Ю.В.

при секретарі судового засідання Логачовій К.А.

у присутності

представника позивача Кокорева Е.О.

представника відповідача Нікончук М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватної фірми «ХАРТЕХПРОМ-97» (вул. Енергетична, буд. 17,м. Харків,61036, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про скасування податкового повідомлення-рішення,-

установив

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення №2 від 21.07.2021, видане Головним управлінням ДПС у Харківській області, в частині зайво нарахованої пені в сумі 137205.83 грн. та стягнути судові витрати.

В обґрунтування вимог позивач зазначив, що фахівцями відповідача проведено документальну позапланову виїзну перевірку підприємства щодо дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 12.08.2019 № 74 за період з 12.08.2019 по 31.05.2021. За результатами перевірки складено акт перевірки, а на його підставі - податкове повідомлення-рішення від 06 вересня 2021 року №, яким за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності товариству нараховано пеню. Позивач вважає вказане рішення відповідача протиправним, таким, що винесено з порушенням норм діючого законодавства у сфері валютних операцій.

В судовому засіданні представник позивача заявлений позов підтримав, просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши, що відповідач у спірних правовідносинах діяв у відповідності до вимог чинного законодавства, а отже, відсутні підстави для задоволення вимог позивача.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

Позивач, пройшовши визначену діючим законодавством процедуру державної реєстрації набув статус суб`єкта господарювання-юридичної особи. 12.08.2019 між позивачем та нерезидентом S.C.ETUFARM S.R.L. укладено контракт №74 про придбання сільськогосподарської техніки вартістю 22595,00 грн, раніше вивезеної за межі митної території України для організації виставки. Підстава вивезення - договір №47 від 15.07.2019.

Відвантаження (переоформлення режиму експорту) здійснено за МД №43890 від 15.08.2019 на суму 20075,00 Євро та МД №60814 від 08.11.2019 на суму 2520,00 Євро.

Головним управлінням державної фіскальної служби України у Харківській області проведено позапланову виїзну перевірку ТОВ «ХАРТЕХПРОМ-97» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 12.08.2019 № 74 за період з 12.08.2019 по 31.05.2021. За результатами перевірки складено акт №10955/20-40-07-12-07/23917706 від 24.06.2021, яким встановлено порушення пункту 2 статті 13 закону України «Про валюту і валютні операції»

Позивач не погодився з висновками акту перевірки та надав заперечення на акт перевірки (вих №1/02-07/21 від 02.07.2021).

Відповідач не прийняв до уваги аргументи, наведені в запереченнях на акт перевірки, та виніс податкове повідомлення-рішення (ППР) №2 від 21.07.2021, яким підприємству нарахована пеня за несвоєчасне надходження грошових коштів за відвантажений товар та часткове повернення по експортному контракту, наявність протермінованої дебіторської заборгованості за період з 12.08.2019 по 31.05.2021 , у сумі 258566,10 грн.

Не погодившись з оскаржуваним рішенням відповідач оскаржив його в адміністративному порядку , визначеному ст.56 ПК України. За результатами розгляду скарги рішенням №26582/6/99-00- 08-01-02-06 від 24.11.2021 скарга позивача залишена без задоволення, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення без змін.

Перевіряючи оскаржуване рішення на відповідність ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства врегульовано Законом України «Про валюту і валютні операції»№2473-VIII .

Частинами першою, другою статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Національним банком України постановою № 5 від 02.01.2019 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, яким встановлено відповідні граничні строки

Відповідно до пункту 21 розділу II Положення №5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

За приписами частин третьої, четвертої статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати). За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Згідно з частиною п`ятою статті 13 названого Закону порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Як визначено у підпункті 4 пункту 3 розділу I Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №7 (далі Інструкція №7), днем виникнення порушення є перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту.

У пп.1 п. 22 вищенаведеного Положення зазначено, що граничні строки розрахунків, зазначені 365 календарних днів розділу II цього Положення не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій».

За приписами статті 20 Закону України від 06 грудня 2019 року №361-IX «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (чинний з 28 квітня 2020 року) фінансові операції є пороговими, якщо сума, на яку здійснюється кожна із них, дорівнює чи перевищує 400 тисяч гривень або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну за офіційним курсом гривні до іноземних валют і банківських металів 400 тисяч гривень на момент проведення фінансової операції.

За змістом підпункту 7 пункту 2 розділу І Положення №5 незначний розмір валютної операції (далі - незначний розмір) - розмір валютної операції (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції), який є меншим, ніж розмір, що установлений для фінансових операцій, що підлягають обов`язковому фінансовому моніторингу згідно із законодавством у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Визначення «дроблення валютних операцій» наведене у підпункті 2 пункту 2 Положення про порядок здійснення уповноваженими установами аналізу та перевірки документів (інформації) про валютні операції, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №8. Ним є штучне ділення загальної суми валютної операції, яка підлягає аналізу та перевірці відповідно до вимог Положення про порядок здійснення уповноваженими установами аналізу та перевірки документів (інформації) про валютні операції, що передбачає одночасну наявність таких ознак: валютні операції здійснюються однією особою; валютні операції пов`язані між собою одними контрагентами, підставами (договором, контрактом, угодою, іншим документом, що застосовується в міжнародній практиці та може уважатися договором), призначенням валютної операції; кожна валютна операція здійснюється на суму, що є меншою, ніж розмір (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції), передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»; валютні операції здійснюються не менше, ніж три рази на календарний тиждень та/або десять разів на календарний місяць; загальна сума валютних операцій за календарний тиждень перевищує двократний розмір та/або за календарний місяць - восьмикратний розмір (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції), передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»; інші ознаки дроблення валютних операцій, які установлені на власний розсуд уповноваженої установи.

Підпункт 5 пункту 3 розділу І Інструкції №7 містить визначення поняття «дроблення операції з експорту товар» - штучне ділення поставки товару за операцією з експорту товару, що передбачає одночасну наявність таких ознак: операції з експорту товару здійснюються одним резидентом; операції, пов`язані між собою одним контрагентом-нерезидентом та договором (контрактом, угодою, іншим документом, що застосовується в міжнародній практиці та може вважатися договором); сума кожної операції з експорту товару є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (далі - незначна сума); сума операцій з експорту товару за календарний місяць перевищує десятикратний розмір операції на незначну суму.

Долученими до матеріалів справи документами підтверджено, що відвантаження (переоформлення режиму експорту) товару за вказаним ЗЕД здійснено за МД №43890 від 15.08.2019 на суму 20075,00 Євро та МД №60814 від 08.11.2019 на суму 2520,00 Євро.

Валютна виручка надійшла в сумі 12000,00 євро., в тому числі 04.12.2019 2000,00 євро; 18.08.2020 2000,00 євро; 22.10.2020 2000,00 євро; 19.02.2021 2000,00 євро; 26.04.2021 4000,00 євро. Також повернуто товар на суму 5846,00 євро (МД - №513002 від 30.10.2020).

Долученими до матеріалів справи документами підтверджено, що заборгованість за відвантажений експортний товар в сумі, що перевищує 400000,00 грн., існувала до 30.10.2020. Однак з 31.10.2020 заборгованість за поставлений на експорт товар склала 10749,00 євро, що відповідає 357924,50 грн.

Суд звертає увагу, що після досягнення сумою незавершених розрахунків за операцією з експорту, яка підлягала валютному нагляду, рівня незначної суми, за умови відсутності ознак дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій, припиняється нарахування пені, бо в іншому випадку її нарахування створює нерівні умови у порівнянні із суб`єктами господарювання, операції з експорту, імпорту яких початково не підпадають під валютний нагляд у зв`язку із незначним розміром. Докази дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій у цій справі відсутні.

Станом на 02.11.2020 року валютний нагляд за експортною операцією банком завершений, про що свідчить лист ProCredit Bank від17.06.2021 № 17-06-21/1/22 . Отже, відсутні підстави для нарахування пені за період після 30.10.2020.

Проте, як вбачається з додатку №5 до акту перевірки, податковим органом зайво нараховано пеню в сумі 137205,83 грн за період з 31.10.2020 по 31.05.2021.

Відповідно до ч. 1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вирішуючи означений спір суд також зважає на те, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29). Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Перевіряючи наведені учасниками спору аргументи приєднаними до справи доказами, оцінивши добуті докази за правилами ст. 72-77, 90, 211 КАС України, підсумовуючи викладені вище міркування та беручи до уваги обсяг доказів, наявних у розпорядженні контролюючого органу на момент видання оскаржених рішень, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, шляхом скасування податкового повідомлення-рішення №2 від 21.07.2021 в частині нарахованої пені в сумі 137205.83 грн.

Судові витрати підлягають розподілу в порядку, визначеному ст.139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст. 6-9, 139, 242 246, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення №2 від 21.07.2021, видане Головним управлінням ДПС у Харківській області, в частині нарахованої пені в сумі 137205.83 грн.

Стягнути на користь ПП "Хартехпром-97" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України судовий збір у сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.00 коп.

Роз`яснити, що рішення буде виготовлено у повному обсязі у порядку ч.3 ст.243 КАС України; набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду); підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

У повному обсязі рішення виготовлено 01.09.2022

Суддя Зоркіна Ю.В.