Справа № 520/8670/19
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2022-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

31 серпня 2022 року справа № 520/8670/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., за участі секретаря судового засідання Блудової А.І.,

представника позивача - не прибув,

представника відповідача - Мироненка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фортуна" (вул. Велика Панасівська, буд. 101, корп. В-2, к.8, м. Харків, 61017, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про скасування припису та постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фортуна" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати Припис Інспекції державного архітектурно- будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 562/624-Пр-У від 01.08.2019;

- визнати незаконною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 133/1953/0/250-19-П від 13.08.2019. В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що ТОВ «Фортуна» із дотриманням приписів ст.ст. 26, 27. 29, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розпочало та завершило у 2015 році будівельні роботи з реконструкції нежитлових будівель та споруд літ. "А-1", "В-2", "Г-1" та «Д-1" по вул. Великій Панасівській, 101, за наявності розробленої та узгодженої проектної документації, повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю про такі роботи, у тому числі і з влаштуванням спірного навісу, та за відсутності містобудівних умов та обмежень, оскільки проектом не була передбачена забудова земельної ділянки та зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у планах.

Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти заявленого позову заперечував та зазначив, що є підстави вважати об`єкт «Реконструкція нежитлових виробничих будівель літ. «А-1», «В-2», «Г-1», «Д-1» розташованих по вул. Котлова, 101 у м. Харкові» самочинним будівництвом, як такий, що реконструйовано без належно затвердженої проектної документації.

Під час перевірки з виїздом на місце 19.07.2019 встановлено, що нежитлові будівлі літ. «А-1» та літ. «В-2» реконструйовані зі збільшенням площі шляхом об`єднання в одну єдину будівлю (з утворенням додаткового приміщення між цими будівлями та приміщення з боку торцевого східного фасаду будівлі літ. «А-1»), мають єдину суцільну двосхилу конструкцію покрівлі, оздоблені єдиною фасадною системою. На момент проведення перевірки не представлено документ, що надає право на виконання будівельних робіт та прийняття об`єкту в експлуатацію у встановленому законодавством порядку у період після 21.08.2015.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

У письмових поясненнях щодо висновку експерта представник відповідача вказав, що висновок експерта у даній справі є помилковим та таким, що не має братися судом до уваги під час розгляду даної справи та ухваленні рішення.

Представник позивача у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог процесуального законодавства.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у відзиві, та просив суд у задоволенні позову відмовити.

Протокольною ухвалою суду від 31.08.2022 замінено відповідача у справі його правонаступником - Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом щодо обставин спірних правовідносин встановлено, що 19.07.2019 представниками Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради проведена позапланова перевірка дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "Фортуна" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на «Об`єкт будівництва по вул. Великій Панасівській, 101 у м. Харкові».

За результатами перевірки головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Осикою І.В. були складені акт перевірки від 01.08.2019 №562/624-А; припис про усунення порушень № 562/624-Пр-У від 01.08.2019 та протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності від 01.08.2019.

Підставою для винесення вищевказаних рішень слугував висновок про те, що ТОВ «Фортуна» у період після березня 2017 року виконано роботи з реконструкції нежитлових будівель літ. «А-1» та літ. «В-2» зі збільшення площі шляхом об`єднання суцільною конструкцією покрівлі в єдину будівлю з утворенням додаткових приміщень без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 37 «Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 5, п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ №466 від 13.04.2011, ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

У Приписі 562/624-Пр-У від 01.08.2019 (далі припис) позивача зобов`язано усунути порушення до 01.10.2019.

13 серпня 2019 року на підставі висновків Акту перевірки №562/624-А від 01.08.2019 та Протоколу від 01.08.2019 відповідачем винесена Постанова №133/1953/0/250-19П про накладення штрафу на позивача за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 742590,00 грн у відповідності до абз. 2 п.3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Згідно з вимогами статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» основні принципи державного нагляду (контролю), до яких, зокрема, віднесено: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відносини з приводу проведення органами архітектурно-будівельного контролю перевірок додатково деталізовані нормами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю Загальна частина (затверджений постановою КМ України від 23.05.2011 № 553; (надалі за текстом Порядок № 553), згідно з п. 16, п. 17 якого за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком; у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до пп. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі за текстом Порядок № 553) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Згідно з п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Судом із наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що спірні рішення прийнято відповідачем внаслідок виявлених ним порушень позивачем вимог законодавства про архітектурну та містобудівну діяльність на об`єкті будівництва по вул. Великій Панасівській, 101 у м. Харкові.

До суду надано докази того, що на підставі акту прийому-передачі нежитлових будівель від 24.06.2014 та свідоцтва про право власності на об`єкти нерухомого майна від 12.08.2014, виданого Реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції, за Товариством з обмеженою відповідальністю "Фортуна" зареєстровано права власності на нежитлові будівлі виробничого призначення, які розташовані по вул. Великій Панасівській, 101 (колишня вулиця Котлова), у м. Харкові, а саме: літ. "А-1" площею 135,8 кв.м.; літ. "Б-1" площею 139,9 кв.м.; літ. "В-2" площею 306,0 кв.м.; літ. "Г-1" площею 85,0 кв.м.; літ. "Д-1" площею 34,1 кв.м.

В подальшому, на підставі проектної документації, розробленої ТОВ "Інвент-Харків" та затвердженої позивачем наказами від 11.06.2015 №б/н та від 10.07.2015 №б/н, а також відповідно до декларації про початок будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області 30.06.2015 за № ХК 35, розпочато реконструкцію та перепланування нежитлових виробничих будівель літ. "А-1", "В-2", "Г-1" та "Д-1".

Після завершення будівельних робіт та введення об`єкта до експлуатації на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області 21.08.2015 за № ХК 59, кількість будівель та їх площа частково змінились.

Так, за результатами проведеної реконструкції площа нежитлової будівлі літ. "А-1" залишилася без змін 135,8 кв.м. Площа нежитлової будівлі літ. "В-2" збільшилася з 306,0 кв.м. до 875,1 кв.м. Площа нежитлової будівлі літ. "Д-1" також збільшилась з 34,1 кв.м. до 70,8 кв.м. Таким чином, загальна площа реконструйованих нежитлових будівель стала 1081,7 кв.м., що і зазначено позивачем у зареєстрованих деклараціях.

Після закінчення будівельних робіт та ведення об`єктів до експлуатації на підставі зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області 21.08.2015 за № ХК 59 декларації, позивачем 15.04.2016 за №№29279841 була проведена нова реєстрація права власності на вказані об`єкти нерухомого майна.

Після закінчення будівельних робіт, позивачем була подана і декларація про готовність об`єкта до експлуатації, яка зареєстрована відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю - Департаментом ДАБІ у Харківській області 21.08.2015 за № ХК 59.

У свою чергу, органом державного архітектурно-будівельного контролю - Департаментом ДАБІ у Харківській області, отримані декларації були перевірені та, без повернення чи зауважень з приводу недостовірних даних чи неналежного оформлення, а також не виявивши при цьому будь-яких порушень містобудівного законодавства з боку заявника, були зареєстровані 30.06.2015 за № ХК 35 та 21.08.2015 за № ХК 59.

Після цього позивачем 15.04.2016 за №№29279841 була проведена нова реєстрація права власності на вказані об`єкти нерухомого майна, що у сукупності дає можливість стверджувати про виконання позивачем у повній мірі вимог п. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Проектна документація та подальша реконструкція проводились без отримання містобудівних умов та обмежень у відповідності до п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 за №109, оскільки реконструкція належних позивачу будівель здійснювалась шляхом їх об`єднання та зміни поверховості, але не передбачала забудову земельної ділянки та виконувалась без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів реконструйованих об`єктів у плані, що також допускається ч. 4 ст. 34 ЗУ України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Відповідно до розробленого та реалізованого проекту ТОВ "Інвент-Харків" площа нежитлової будівлі літ. "А-1" залишилася без змін 135,8 кв.м.

Проектною та технічною документацією підтверджено, що загальна площа нежитлової будівлі літ. "В-2" збільшилась за рахунок об`єднання з нежитловою будівлею літ. "Г-1" та розділенням внутрішнього міжповерхового простору будівлі літ. "В-2" на два поверхи. При цьому, будівля літ. "Г-1" фактично однією стіною примикала до будівлі літ. "В-2" і після їх реконструкції зовнішня конфігурація обох будівель, поєднаних в одну, не змінилась.

У результаті площа нежитлової будівлі літ. "В-2" збільшилася з 306,0 кв.м. до 875,1 кв.м., за рахунок власних приміщень нежитлових будівель прийнятих в експлуатацію, шляхом їх приєднання та розділення об`єму.

Стосовно змін в конфігурації та площі нежитлової будівлі літ. "Д-1", що площа нежитлової будівлі літ. "Д-1" також збільшилась з 34,1 кв.м. до 70,8 кв.м. не за рахунок забудови раніше вільної земельної ділянки, а за рахунок надбудови стін та стелі над рампою, що була частиною літ. "Д-1".

Вищевказані обставини встановлені судовим рішенням від 26.11.2019 у справі №520/7551/19 та в силу приписів ч.4 ст.78 КАС України доказуванню не підлягають.

Цим судовим рішенням задоволено позовні вимоги та визнано незаконним та скасовано наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №76 від 21.02.2019, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.06.2015 №ХК 35 та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 21.08.2015 №ХК 59 по об`єкт "Реконструкція нежитлових виробничих будівель літ. "А-1", "В-2", "Г-1" та "Д-1", розташованих по вул. Котлова, 101 у м. Харкові".

Позивач зазначив, що протягом 2018 року будівля складу під літ. «Б-1» була демонтована із дотриманням положень п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406, якою затверджений перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Як вказав позивач, на теперішній час на місці розташування колишньої будівлі літ. «Б-1» зведений відкритий навіс (склад) для тимчасового зберігання великогабаритних виробів та паркування вантажного автотранспорту, якій не відповідає визначенню об`єкта нерухомого майна.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду у цій справі від 28.04.2020 клопотання представника відповідача про призначення будівельно-технічної експертизи у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фортуна" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування припису та постанови - задоволено.

Призначено повторно у справі №520/8670/19 будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено такі питання:

Чи відноситься споруда між нежитловими будівлями літ. "А-1" та літ. "В-2" по вул. Великій Панасівській, 101 у м. Харкові до тимчасових споруд?

Чи відображена ця споруда як некапітальний навіс на топогеодезичній зйомці (М 1:500) по вул. Велика Панасівська, 95 у м. Харкові, виконаній ТОВ "ХАРКІВЗЕМІНФОРМ" (дата 03/2017, р.№490/2017, замовник - ТОВ "Фортуна")?

Чи є облаштування конструкції між нежитловими будівлями літ. "А-1" та літ. "В-2" по вул. Великій Панасівській, 101 у м. Харкові реконструкцією вказаних будівель зі збільшенням їх площі шляхом об`єднання в єдину нежитлову будівлю?

Доручено проведення експертизи експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Заслуженого Проф. М.С. Бокаріуса.

Для проведення судової експертизи матеріали адміністративної справи № 520/8670/19 направлено до Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Заслуженого Проф. М.С. Бокаріуса, що знаходиться за адресою: вул. Золочівська, буд.8а, м. Харків.

Зупинено провадження у справі №520/8670/19 до одержання результатів експертизи.

На адресу суду 30.04.2021 вх.№01-26/42223/21 від Харківського науково - дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України на адресу суду надіслано матеріали адміністративної справи №520/8670/19, висновок експерта №10127 від 01.04.2021 та акт здачі-приймання висновку експерта.

Відповідно до висновків експерта, викладених у висновку №10127 від 01.04.2021, з технічної точки зору навіс між нежитловими приміщеннями літ. "А-1" та літ. "Б-2", який позначено в технічному паспорті як літ. "а", не відноситься до об`єктів нерухомого майна, так як не пов`язаний з землею, а відноситься до будівлі тимчасового характеру. Зображений об`єкт на топогеодезичній зйомці (М 1:500) по вулиці Велика Панасівська, 95 у м. Харкові, виконаний ТОВ "ХАРКІВЗЕМШФОРМ" (дата 03/2017, №490/2017, замовник ТОВ "Фортуна" літ. "А"), позначається як навіс, відповідно до умовних знаків для топографічних планів масштабів 1-5000, 1:2000, 1:1000, 1:500. Виконане облаштування навісу між стінами нежитлових будівель літ. "А-1" та літ. "В-2", по вулиці Велика Панасівська, 101 у м. Харкові, не відноситься до реконструкції вказаних будівель, зі збільшенням їх площі шляхом об`єднання в єдину нежитлову будівлю.

Відповідно до приписів ст.108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Оцінюючи наявні в матеріалах справи докази в сукупності, суд вважає обґрунтованим висновок експерта щодо того, що навіс між нежитловими приміщеннями літ. "А-1" та літ. "Б-2", який позначено в технічному паспорті як літ. "а", не відноситься до об`єктів нерухомого майна, так як не пов`язаний з землею, а відноситься до будівлі тимчасового характеру, а облаштування навісу між стінами нежитлових будівель літ. "А-1" та літ. "В-2", по вулиці Велика Панасівська, 101 у м. Харкові, не відноситься до реконструкції вказаних будівель, зі збільшенням їх площі шляхом об`єднання в єдину нежитлову будівлю.

Наведені у письмових пояснення представника відповідача обґрунтування помилковості висновку експерта фактично дублюють правову позицію, викладену у відзиві на позов.

Відповідно ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Відповідно до вимог п.п. 3.7, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будинку в цілому або його частини.

Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що реконструкцією можуть вважатися будівельні роботи, у результаті яких здійснюється зміна основних техніко-економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. При цьому, зазначені зміни та удосконалення мають бути наслідком зміни геометричних розмірів та/або функціонального призначення об`єкта будівництва.

До таких висновків прийшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.04.2020 у справі №742/1756/17.

З урахуванням такої правової позиції суд приходить до висновку про те, що облаштування навісу між стінами нежитлових будівель літ. "А-1" та літ. "В-2", по вулиці Велика Панасівська, 101 у м. Харкові, не відноситься до реконструкції вказаних будівель, а тому висновки відповідача в цій частині є необґрунтованими, відтак, спірні рішення є такими, що винесені без належних підстав, а тому підлягають скасуванню.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Зокрема, вказане стосується аргументів позивача стосовно процедури проведення перевірки (неврахування проектної документації, тощо), строків притягнення до відповідальності, адже по суті вказані порушення не впливають на висновки суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати щодо сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фортуна" (вул. Велика Панасівська, буд. 101, корп. В-2, к.8, м. Харків, 61017, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про скасування припису та постанови - задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати припис Інспекції державного архітектурно- будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 562/624-Пр-У від 01.08.2019.

Визнати протиправною і скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 133/1953/0/250-19-П від 13.08.2019.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фортуна" (вул. Велика Панасівська, буд. 101, корп. В-2, к.8, м. Харків, 61017, ) суму судового збору у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 31 серпня 2022 року.

Суддя О.Г. Котеньов