Справа № 440/1460/19
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. ПолтаваСправа № 440/1460/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Довгопол М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Лукаш А.В.,

представника позивача Приходько О.Я.,

представника відповідача Прокопчука О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства " Укрнафта " в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий зміст позовних вимог

Публічне акціонерне товариство "Укрнафта" в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Полтавській області, в якій викладено такі вимоги:

- визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають в нарахуванні платнику - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, зайвої пені в загальній сумі 75113448,86 грн, в тому числі:

з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73037725,04 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34554398,99 грн, за 2016 рік - в сумі 32241575,93 грн, за 2018 рік - в сумі 6241750,12 грн;

з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2075723,82 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1601261,88 грн, за 2016 рік - в сумі 474461,94 грн;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Полтавській області провести коригування даних інтегрованої картки платника - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, та виконати дії по скасуванню зайво нарахованої в загальній сумі 75113448,86 грн, в тому числі:

з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73037725,04 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34554398,99 грн, за 2016 рік - в сумі 32241575,93 грн, за 2018 рік - в сумі 6241750,12 грн;

з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2075723,82 грн, в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1601261,88 грн, за 2016 рік - в сумі 474461,94 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно з висновком судово-економічної експертизи, проведеної на замовлення позивача, документально не підтверджено нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ, а також платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 на загальну суму 75113448,86 грн. Позивачем надіслано відповідачу лист від 15.02.2019 №01/01/11/06/02/01-02/1/244, в якому повідомлено про проведену судову-економічну експертизу, надано примірник висновку судово-економічної експертизи № 16 від 08.02.2019 та викладено вимогу провести коригування в інтегрованій картці платника відповідно до висновків експертизи та зменшити пеню в загальній сумі 75113448,86 грн, а також за наслідками розгляду запиту платника надати відповідь у строки, передбачені Законом України «Про доступ до публічної інформації». У відповідь позивачем отримано листи відповідача від 22.02.2019 № 7444/10/16-31-08-02-14, від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08, якими фактично відмовлено у коригуванні інтегрованої картки.

Позивач наголошував, що пеня, яка була предметом експертного дослідження, визначена контролюючим органом шляхом внесення записів в ІКП, без проведення перевірок та винесення податкових повідомлень-рішень. Безпідставність пені у сумі, зазначеній у висновку експерта, зумовлена нарахуванням пені всупереч вимогам Податкового кодексу України на суми грошових зобов`язань, які не є узгодженими (авансові внески), на несвоєчасну оплату грошових зобов`язань, зменшених у зв`язку з поданням 10 жовтня 2016 року уточнюючих розрахунків за серпень грудень 2014 року, неправильним визначенням контролюючим органом початкового моменту нарахування пені у тих випадках, коли граничний строк подання податкової декларації припадав на вихідний (святковий) день. Позивач стверджував, що облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника, тому матеріально-правовий інтерес останнього полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків, відтак ефективним способом відновлення прав позивача є зобов`язання контролюючого органу провести коригування показників інтегрованої картки.

2. Стислий зміст заперечень відповідача

У відзиві на позовну заяву /а.с. 133 137, т.3/ представник відповідача заперечував проти позовних вимог, просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що розрахунок суми пені по Договору № 999/97 «Про спільну інвестиційну і виробничу діяльність, не пов`язану зі створенням юридичної особи, з освоєння та розробки родовищ від 24.12.1997 року» в загальній сумі 75 113 448,86 грн здійснено правомірно, відповідно до вимог статті 121 Податкового кодексу України, Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Мінфіну від 07.04.2016 № 422.

Вказував, що суми авансових внесків з рентної плати, нараховані до сплати в інтегрованій картці платника податків за податковими розрахунками, є узгодженими у розумінні п. 54.1. статті 54 Податкового кодексу України, оскільки розмір авансових внесків визначається виходячи із розміру податкових зобов`язань, самостійно визначених платником, тому висновок експерта і доводи позовної заяви щодо безпідставного нарахування пені на авансові внески за 2015 рік, є необґрунтованими.

Також зауважував те, що чинним законодавством не визначено порядку коригування даних інтегрованої картки платника податків на підставі висновку судово-економічної експертизи.

Крім того, звертав увагу на те, що спір виник з приводу пені, нарахованої за 2015 2016 року, тому, звернувшись із позовом про визнання протиправними дій ГУДФС у Полтавській області 23.04.2019, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду, при цьому клопотання про поновлення строку звернення до суду не подав.

3. Процесуальні дії по справі

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання /а.с. 2 3, т.1/.

21.05.2019 відповідачем подано клопотання про залишення позову без розгляду /а.с.149-152, т.3/.

30.05.2019 до суду надійшла відповідь на відзив /а.с.160-165, т.3/, в якій представник позивача не погодився із доводами відповідача у відзиві, вказуючи, що відповідачем не наведено заперечень проти розрахунків, здійснених судовим експертом, висновків експертизи, а позиція відповідача про те, що авансові внески є узгодженими, суперечить положенням Податкового кодексу України, які передбачають, що грошові зобов`язання є узгодженими, якщо вони є самостійно визначеними платником податків шляхом їх декларування, або якщо ці грошові зобов`язання визначені контролюючим органом у вигляді винесеного ним податкового рішення. Також зауважував, що днем, коли дізнався про своє порушене право, є 11.03.2019, коли ним отримано лист-відмову ГУ ДФС у Полтавській області від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 в розгляді питання щодо щодо коригування нарахованої суми пені в ІКП, тому строк звернення до суду не пропущено.

21.06.2019 відповідачем надано до суду заперечення на відповідь на відзив /а.с.204-207, т.3/, в якій вказано, що лист ГУ ДФС у Полтавській області від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 не може слугувати відправною точкою, коли позивач дізнався про своє порушене право. Також відповідач зазначив про хибність висновків експерта з огляду на те, що: 1) чинним законодавством не передбачено підстав для перенесення строків сплати грошових зобов`язань у тих випадках, коли граничний строк подачі податкової декларації припадав на вихідний (святковий) день; 2) сплата авансових внесків з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин є податковим обов`язком у розумінні статей 37, 38 Податкового кодексу України; 3) нарахування пені у зв`язку з поданням уточнюючих розрахунків є правомірним, оскільки в момент, коли відбувається зменшення суми податкового боргу, відбувається його погашення. Також вказував, що відповідно до інформації із сайту Міністерства юстиції України експерт Скриль Н.В. не уповноважена проводити дослідження повноти відображення в ІКП нарахувань пені і взагалі до завдань судово-економічної експертизи не належить питання відображення в картці особового рахунку платника нарахованої пені, яка розраховується в автоматичному порядку.

Ухвалою суду від 24.07.2019 відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду /а.с. 36 40, т. 4/.

Ухвалою суду від 24.07.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 31.07.2019 /а.с. 41 42, т.4/.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 07.08.2019 /а.с. 58 73, т.4/ позов задоволено повністю.

Протокольною ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.01.2020 /а.с. 102, т. 5/, постановленою під час апеляційного провадження у справі, задоволено клопотання відповідача про заміну відповідача ГУ ДФС у Полтавській області на ГУ ДПС у Полтавській області.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.01.2020 /а.с. 106 118, т.5/ апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишено без задоволення, рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.08.2019 у справі № 440/1460/19 залишено без змін.

Протокольною ухвалою Верховного Суду від 21.07.2021, постановленою під час касаційного розгляду справи, замінено ГУ ДПС в Полтавській області на ГУ ДПС в Полтавській області як відокремлений підрозділ /а.с. 209 211, т. 5/.

Постановою Верховного Суду від 04.08.2021 /а.с. 16 20, т. 6/ касаційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області задоволено частково. Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 14 січня 2020 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 17.08.2021 /а.с. 28, т. 6/ справу прийнято до провадження, призначено підготовче засідання у справі.

09.09.2021 позивачем подано до суду письмові пояснення /а.с. 32 37, т.6/, а 21.09.2021 відповідачем /а.с. 200 203, т.6/.

22.09.2021 відповідачем подано клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду /а.с. 206 207, т.6/.

20.10.2021 відповідачем подано клопотання про закриття провадження у справі /а.с. 230 231, т.6/.

Ухвалою суду від 02.11.2021 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Полтавській області про закриття провадження у справі /а.с. 92 93, т.6/.

Також ухвалою суду від 02.11.2021 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Полтавській області про залишення адміністративного позову без розгляду /а.с. 94 95, т.7/.

Протокольною ухвалою суду від 23.12.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті /а.с. 151, т. 7/.

В ході судового розгляду представник позивача підтримала позовні вимоги, представник відповідача проти позову заперечував.

ІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Заслухавши вступне слово учасників справи, пояснення експерта, дослідивши висновок судово-економічної експертизи та письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

Договір про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 /а.с. 70 131, т. 8/, уповноваженою особою якого є НГВУ «Полтаванафтогаз» ПАТ «Укрнафта», взято на облік як платника податків, податковий номер 403739509, 26.02.1998 за № 9, про що свідчить довідка про взяття на облік платника податків, відомості щодо якого не підлягають включенню до Єдиного державного реєстру від 06.06.2017 № 029 /а.с. 68, т. 8/.

Платником податку 12.05.2015 подано до Лохвицької ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин № 7 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Рудівсько-Червонозаводського родовища та № 8 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Глинсько-Розбишівського родовища із розрахунками податкового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1-ий квартал 2015 року, якими визначено податкове зобов`язання з плати за користування надрами на загальну суму 450 234 032,05 грн., в т.ч. за природний газ - 428 529 094,86 грн. та газовий конденсат 21 704 937,19 грн /а.с. 135 149, т.8/.

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року сплачено грошовими коштами в розмірі 450 234 032,04 грн:

за природний газ всього - 428 529 094,86 грн згідно з платіжними дорученнями № 49 від 29.04.2015 на суму 142 843 031,62 грн, № 94 від 26.06.2015 на суму 142 843 031,62 грн та № 137 від 29.07.2015 на суму 142 843 031,62 грн /а.с. 94 96, т.9/;

за газовий конденсат всього - 21 704 937,18 грн згідно з платіжними дорученнями № 48 від 28.04.2015 на суму 7 234 979,06 грн, № 93 від 26.06.2015 на суму 7 234 979,06 грн та № 136 від 29.07.2015 на суму 7 234 979,06 грн /а.с. 120 122, т.9/.

Платником податку 07.08.2015 подано до податкового органу податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин № 19 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Рудівсько-Червонозаводського родовища та № 20 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Глинсько-Розбишівського родовища із розрахунками податкового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 2-ий квартал 2015 року №19, якими визначено податкове зобов`язання на загальну суму 483 380 933,17 грн., в т.ч. за природний газ - 464 597 885,44 грн та газовий конденсат - 18 783 047,73 грн /а.с. 150 163, т. 8/.

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 2 квартал 2015 року сплачено грошовими коштами в розмірі 483 380 933,17 грн.:

за природний газ всього - 464 597 885,44 грн згідно з платіжними дорученнями: № 168 від 28.08.2015 на суму 154 865 961,82 грн., № 223 від 30.09.2015 на суму 154 865 961,81 грн. та № 238 від 28.10.2015 на суму 154 865 961,81 грн. /а.с. 97 99, т. 9/;

за газовий конденсат всього - 18 783 047,73 грн.: № 164 від 28.08.2015 на суму 6 261 015,91 грн., № 222 від 30.09.2015 на суму 6 261 015,91 грн. та № 237 від 28.10.2015 на суму 6 261 015,91 грн /а.с. 123 125, т.9/.

Платником податку подано 04.11.2015 до податкового органу податкові розрахунки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин № 31 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Рудівсько-Червонозаводського родовища та № 32 (реєстраційний номер ) щодо ділянки Глинсько-Розбишівського родовища із розрахунками податкового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 3-ий квартал 2015 року, якими визначено податкове зобов`язання на загальну суму 496 984 476,53 грн., в т.ч. за природний газ - 484 371 638,52 грн. та газовий конденсат - 12 612 838,01 грн /а.с. 164 174, т.8/.

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 3 квартал 2015 року було погашено в розмірі 495 642 693,71 грн., в т.ч:

1) шляхом сплати грошових коштів в розмірі 351 096 737,44 грн. платіжними дорученнями: за природний газ всього - 342 688 178,76 грн: № 257 від 17.11.2015 на суму 19 773 753,08 грн, № 282 від 25.11.2015 на суму 161 457 212,84 грн та № 392 від 30.12.2015 на суму 161 457 212,84 грн /а.с. 100 102, т.9/; за газовий конденсат всього - 8 408 558,68 грн: № 281 від 25.11.2015 на суму 4 204 279,34 грн. та № 391 від 24.12.2015 на суму 4 204 279,34 грн /а.с. 126 127, т. 9/;

2) шляхом зменшення податкових зобов`язань в розмірі 144 545 956,27 грн. внаслідок подання 10.10.2016 уточнюючих розрахунків за серпень-грудень 2014 року: за природний газ всього - 141 683 459,80 грн.: серпень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 35 768 798,76 грн., вересень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 38 223 510,42 грн., жовтень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 35 764 126,87 грн., листопад 2014 року (реєстраційний номер ) частково на суму 31 927 023,75 грн., за газовий конденсат - частково в розмірі 2 862 496,47 грн.: серпень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 663 631,97 грн., вересень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 620 753,94 грн., жовтень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 564 156,28 грн., листопад 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 547 727,49 грн. та за грудень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 466 226,79 грн /а.с. 12 93, т.9/.

Платником податку було подано 26.01.2016 до податкового органу податкову декларацію з рентної плати із додатками (розрахунками з рентної плати за користування надрами для видобування вуглеводневої сировини) за 4-ий квартал 2015 року № 2 (реєстраційний номер ), якою визначено податкове зобов`язання на загальну суму 495 706 286,37 грн, в т.ч. за природний газ - 489 003 165,42 грн та газовий конденсат 6 703 120,95 грн /а.с. 175 187, т. 8/.

Податкове зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування вуглеводневої сировини (природний газ) за 4 квартал 2015 року було частково погашено в розмірі 276 281 049,62 грн., в т.ч:

1) шляхом сплати грошових коштів в розмірі 227 730 454,93 грн платіжними дорученнями: № 2 від 15.02.2018 на суму 20 000 000,00 грн, № 3 від 19.02.2018 на суму 18 674 667,00 грн, № 6 від 16.03.2018 на суму 18 333 333,00 грн, № 11 від 18.04.2018 на суму 18 333 333,00 грн, № 17 від 18.05.2018 на суму 18 333 333,00 грн., № 20 від 04.06.2018 на суму 2 000 000,00 грн, № 22 від 20.06.2018 на суму 18 333 333,00 грн, № 24 від 27.06.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 27 від 19.07.2018 на суму 18 333 333,00 грн., № 28 від 27.07.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 30 від 20.08.2018 на суму 21 755 787,93 грн., № 32 від 22.08.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 35 від 20.09.2018 на суму 22 333 333,00 грн., № 42 від 04.10.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 43 від 18.10.2018 на суму 22 333 333,00 грн., № 45 від 31.10.2018 на суму 2 000 000,00 грн., № 49 від 20.11.2018 на суму 18 966 666,00 грн.;

2) шляхом зменшення податкових зобов`язань в розмірі 48 550 594,69 грн. внаслідок подання 10.10.2016 уточнюючих розрахунків за листопад-грудень 2014 року: листопад 2014 року (реєстраційний номер ) частково на суму 5 488 186,98 грн. та за грудень 2014 року (реєстраційний номер ) на суму 43 062 407,71 грн.

За даними витягів з Електронного кабінету платника /а.с. 1 95, т. 10/, які відповідають відомостям з інтегрованої картки платника /а.с. 160 257, т. 4, 1 90, т. 5/ та розрахунків пені, наданими відповідачем на вимогу суду /а.с. 225 229, т. 3/, контролюючим органом нараховано пеню за несвоєчасну сплату рентної плати за період 01.01.2015 - 24.11.2018 у загальній сумі 175 735 803,90 грн., в тому числі у 2015 році - 66 525 992,7 грн з плати за користування надрами для видобування природного газу, 3 036 392,32 грн з плати за користування надрами для видобування газового конденсату; у 2016 році - 32 241 575,93 грн з плати за користування надрами для видобування природного газу, 474461,94 грн з плати за користування надрами для видобування газового конденсату; у 2018 році - 76 968 235,27 грн з плати за користування надрами для видобування природного газу. У 2017 році пеня не нараховувалася.

Відповідні суми пені нараховані контролюючим органом шляхом внесення відповідних записів в ІКП, без проведення перевірок та прийняття податкових повідомлень-рішень, що не заперечується відповідачем.

Платник податків, користуючись своїм правом на замовлення висновку експерта в порядку позасудового експертного дослідження, 27 листопада 2018 року уклав з ТОВ «Бюро судово-економічної експертизи та аудиту «І.В.А.» договір № 01/11/2018 на проведення судово-економічної експертизи /а.с. 224 226, т.2/. На вирішення судово-економічної експертизи платником поставлено питання щодо документального підтвердження нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за природний газ та газовий конденсат за період з 01.01.2015 по 24.11.2018.

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № 16, складеного 08 лютого 2019 року /а.с. 18 77, т.1/, здійснені контролюючим органом нарахування пені документально не підтверджені, пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ становить 102 698 078,86 грн, що на 73 037 725,04 грн менше, ніж за даними особових рахунків; пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат становить 1 435 130,44 грн, що на 2 075 723,82 грн менше ніж за даними особових рахунків.

Листом від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 платник податків повідомив відповідача про проведену судово-економічну експертизу та надіслав на його адресу примірник (оригінал) висновку судово-економічної експертизи. У листі позивач вимагав провести коригування даних інтегрованої картки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий природний газ та зменшити суму пені на 73 037 725,04 грн, а також провести коригування даних інтегрованої картки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий газовий конденсат і зменшити суму пені на 2075723,82 грн. Крім того, позивач вимагав повідомити, чи проведені відповідні коригування за результатами розгляду висновку судово-економічної експертизи № 16 від 08.02.2019 /а.с. 78 79, т.1/.

За наслідками розгляду листа від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 Головне управління ДФС у Полтавській області надіслало на адресу платника відповідь від 22.02.2019 № 7444/10/16-31-08-02-14 /а.с. 80, т.1/, в якій проінформувало, що надісланий лист, який містить посилання на норми Закону України від 13.01.2011 № 2939-VІ «Про доступ до публічної інформації», не підпадає під поняття «запиту на інформацію», що визначене частиною першою статті 19 вказаного Закону, тому лист буде розглянуто протягом 30 днів у відповідності до вимог, встановлених Законом України «Про звернення громадян».

Надалі листом від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 /а.с. 81, т.1/ Головне управління ДФС у Полтавській області на лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 повідомило, що нарахування сум в інтегрованій картці платника здійснюється у хронологічному порядку (по терміну сплати самостійно задекларованих сум, які підлягають сплаті до бюджету) і чинним законодавством не визначено порядку коригування даних інтегрованої картки платника податків на підставі висновку судово-економічної експертизи.

Вважаючи порушеними права та законні інтереси внаслідок нарахування відповідачем пені та відображенням цього рішення в інтегрованій картці, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі ПК України в редакції, чинній на час спірних правовідносин).

За змістом підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017) пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки. Після змін, внесених до ПК України Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 (набрав чинності 01.01.2017) пеня визначається як сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки.

У свою чергу згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошовим зобов`язанням платника податків є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.156. пункту 14.1. статті 14 ПК України податковим зобов`язанням є сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Порядок нарахування пені врегульований статтею 129 ПК України, редакція якої кілька разів змінювалась в період нарахування позивачеві пені з 01.01.2015 по 24.11.2018.

Так, підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України в редакції, що була чинною до 01.09.2015, було встановлено, що після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання на суму податкового боргу нараховується пеня. Нарахування пені розпочинається:

а) при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного цим Кодексом;

б) при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні - рішенні згідно із цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 129.3.1 пункту 129.3. статті 129 ПК України нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань.

Згідно з пунктом 129.4. статті 129 ПК України пеня, визначена підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 цієї статті, нараховується на суму податкового боргу (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені) із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення такого податкового боргу або на день його (його частини) погашення, залежно від того, яка з величин таких ставок є більшою, за кожний календарний день прострочення у його сплаті.

Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до підпункту "а" підпункту 129.1.1 пункту 129.1 ПК України внесені зміни, які набрали чинності з 01.09.2015, відповідно до яких нарахування пені розпочинається при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків - після спливу 90 днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного цим Кодексом.

З 1 січня 2017 року у зв`язку з внесенням до ПК України змін Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 пункти 129.1. та 129.4. статті 129 викладені у новій редакції.

За приписами пункту 129.1. статті 129 ПК України (в редакції з 01.01.2017) нарахування пені розпочинається:

129.1.1. при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, визначеного цим Кодексом (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження);

129.1.2. при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках, не пов`язаних з проведенням податкових перевірок, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження);

129.1.3. при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного платником податків або податковим агентом, - після спливу 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання.

Відповідно до пункту 129.4. статті 129 ПК України (в редакції з 01.01.2017) на суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктами 129.1.1 та 129.1.2 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), та в інших випадках визначення пені відповідно до вимог цього Кодексу, коли її розмір не встановлений, нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

Рентна плата належить до загальнодержавних податків відповідно до підпункту 9.1.6. пункту 9.1. статті 9 ПК України.

За приписами підпункту 252.1.3. пункту 252.1. статті 252 ПК України платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один із учасників такого договору, на якого згідно з його умовами покладено обов`язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), за умови, що один з учасників зазначеного договору має відповідний спеціальний дозвіл. Облік результатів спільної діяльності ведеться таким учасником окремо від обліку його господарської діяльності. Такий учасник додатково береться на облік як платник рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у порядку, визначеному цим Кодексом.

Порядок, строки нарахування і сплати рентної плати визначені статтею 257 ПК України.

Згідно з пунктами 257.1. 257.3. статті 257 ПК України (у редакції з 01.01.2015) базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу.

Платники рентної плати самостійно обчислюють суму податкових зобов`язань з рентної плати.

Платник рентної плати до закінчення визначеного розділом II цього Кодексу граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, що дорівнює календарному кварталу, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить додатки.

Пунктом 257.4. статті 257 ПК України було визначено, що у податковому (звітному) періоді платники рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин та уповноважена особа, які здійснюють видобування нафти, конденсату, газу природного, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, платники рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та платники рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами природного газу та аміаку територією України сплачують авансові внески з рентної плати у податковому (звітному) періоді до 30 числа кожного місяця (у лютому - до 28 або 29 числа). Розмір таких авансових внесків складається з однієї третини суми податкових зобов`язань з рентної плати, визначеної у податковій декларації за попередній податковий (звітний) період.

Відповідно до пункту 257.5. статті 257 ПК України сума податкових зобов`язань з рентної плати, визначена у податковій декларації за податковий (звітний) період, сплачується платником до бюджету протягом 10 календарних днів після закінчення граничного строку подання такої податкової декларації з урахуванням фактично сплачених авансових внесків.

Законом № 909-VIII від 24.12.2015, який набрав чинності з 01.01.2016, внесено зміни до ПК України, у зв`язку з чим пункт 257.1. статті 257 ПК України викладено у редакції, згідно з якою базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу, а для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, у тому числі газу, розчиненого у нафті (нафтового (попутного) газу), етану, пропану, бутану, рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України та рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами аміаку територією України, дорівнює календарному місяцю.

Пункт 257.4 статті 257 виключено на підставі Закону № 909-VIII від 24.12.2015.

Таким чином, з 01.01.2016 базовий податковий (звітний) період для рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобування нафти, конденсату, природного газу, зменшився з кварталу до місяця, а положення щодо необхідності сплати авансових внесків виключено.

Суд враховує, що нормами Податкового кодексу України на час спірних правовідносин не було передбачено прийняття податкового повідомлення-рішення у разі нарахування пені після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання.

Водночас наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 № 765 (втратив чинність на підставі Наказу Міністерства фінансів № 422 від 07.04.2016) було затверджено Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів (далі Порядок № 765), який передбачав, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником (пункт 1 розділу ІІ). При цьому інтегрована картка платника це форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску, що включає комплекс облікових показників з інтегрованих підсистем, за повноту, достовірність і своєчасність відображення яких несуть відповідальність структурні підрозділи територіальних органів Міндоходів за функціональними напрямами роботи (п. 3 розділу І).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІІ Порядку № 765 нарахуванню в інтегрованій картці платника підлягають:

зобов`язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, самостійно визначені платником;

суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником;

зобов`язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, визначені територіальним органом Міндоходів та узгоджені відповідно до чинного законодавства;

пеня за порушення встановлених строків погашення узгоджених сум зобов`язань за податками, зборами, митними платежами, єдиним внеском;

пеня на суму заниження податкового зобов`язання, нарахованого територіальним органом Міндоходів або платником;

проценти за користування розстроченням (відстроченням).

Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 визнано таким, що втратив чинність наказ Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 № 765 та затверджено новий Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок № 422). Наказ від 07.04.2016 № 422 діяв на час спірних правовідносин та втратив чинність на підставі наказу Міністерства фінансів № 5 від 12.01.2021.

За визначеннями, що містяться у пункті 2 розділу І Порядку № 422,

- інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

- облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників;

- облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку;

- оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП;

- первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);

- первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.

Відповідно до пунктів 3 5 розділу І Порядку № 422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

Главою 7 розділу ІІІ Порядку № 422 врегульовано правила нарахування та погашення пені за несвоєчасно сплачені суми платежів, що контролюються органами ДФС, які відповідають за змістом приписам статті 129 ПК України у відповідній редакції.

Статтею 42-1 ПК України, якою Кодекс доповнено згідно із Законом № 1797-VIII від 21.12.2016 (набрав чинності з 01.01.2017), передбачено, що електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом: перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету із накладенням електронного підпису посадової особи контролюючого органу та печатки контролюючого органу (пп. 42-1.2.).

Порядок функціонування електронного кабінету затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637 (далі Порядок № 637).

Відповідно до п. 3 розділу ІІ Порядку № 637 електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-телекомунікаційними системами ДФС.

Враховуючи те, що однією з інформаційно-телекомунікаційних систем є інтегрована картка платника, електронний кабінет забезпечує платнику податків можливість перегляду інформації інтегрованої картки.

ІV. ВИСНОВКИ СУДУ

Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що пеня, яка є одним із видів фінансової відповідальності платника податків за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства згідно з пунктом 111.2. статті 111 ПК України, встановлюється та застосовується у відповідності до приписів статті 129 ПК України, редакція якої протягом існування спірних правовідносин неодноразово змінювалася. Пенею у розумінні норм податкового законодавства є сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки, у тому числі податкових зобов`язань, які у зв`язку з несплатою у встановлений строк набувають статусу податкового боргу (пп. 14.1.175. п. 14.1. статті 14 ПК України).

Відповідно до положень ПК України, чинних на час спірних правовідносин, прийняття контролюючим органом окремого рішення про нарахування пені не передбачалось, натомість суми пені нараховувалися платнику податків шляхом внесення облікових показників до інтегрованої картки.

Предметом спору у цій справі є дії Головного управління ДФС у Полтавській області, правонаступником якого є Головне управління ДПС у Полтавській області як відокремлений підрозділ ДПС України, стосовно нарахування пені платнику Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ та газовий конденсат за період з 2015 по 2018 рік.

Зверненню до суду із позовом передувало подання позивачем до Головного управління ДФС у Полтавській області листа від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244, яким платник податків повідомив відповідача про проведену судово-економічну експертизу та надіслав на його адресу примірник (оригінал) висновку судово-економічної експертизи від 08.02.2019 № 16, а також вимагав провести коригування даних інтегрованої картки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий природний газ та зменшити суму пені на 73 037 725,04 грн, а також провести коригування даних інтегрованої картки з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий газовий конденсат і зменшити суму пені на 2075723,82 грн, повідомивши, чи проведені відповідні коригування за результатами розгляду висновку судово-економічної експертизи № 16 від 08.02.2019 /а.с. 78 79, т.1/.

За наслідками розгляду листа від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 Головне управління ДФС у Полтавській області надіслало на адресу платника відповідь від 22.02.2019 № 7444/10/16-31-08-02-14 /а.с. 80, т.1/, в якій проінформувало, що надісланий лист, який містить посилання на норми Закону України від 13.01.2011 № 2939-VІ «Про доступ до публічної інформації», не підпадає під поняття «запиту на інформацію», що визначене частиною першою статті 19 вказаного Закону, тому лист буде розглянуто протягом 30 днів у відповідності до вимог, встановлених Законом України «Про звернення громадян».

Надалі листом від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 /а.с. 81, т.1/ Головне управління ДФС у Полтавській області на лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 повідомило, що нарахування сум в інтегрованій картці платника здійснюється у хронологічному порядку (по терміну сплати самостійно задекларованих сум, які підлягають сплаті до бюджету) і чинним законодавством не визначено порядку коригування даних інтегрованої картки платника податків на підставі висновку судово-економічної експертизи.

Скасовуючи рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 14 січня 2020 року та направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд у постанові від 04.08.2021 /а.с. 16 20, т. 6/ зазначив, що суди попередніх інстанцій не надали належної правової оцінки вказаному запиту Товариства на інформацію і не встановили, чи є він належною підставою для коригування інтегрованої картки платника та у який спосіб має бути розглянутий відповідачем.

В ході нового розгляду справи представник відповідача наполягав на тому, що лист позивача від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 Головним управлінням ДФС у Полтавській області розглянуто як звернення громадян, на підтвердження чого надав витяг із Журналу реєстрації загальної кореспонденції /а.с. 101, т.7/.

Статтею 40 Конституції України передбачено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів регулює Закон України «Про звернення громадян» від 2 жовтня 1996 року № 393/96-ВР (далі Закон № 393/96-ВР, у редакції, чинній на час спірних правовідносин).

За змістом частини 1 статті 1 Закону № 393/96-ВР громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Відповідно до статті 3 Закону № 393/96-ВР під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

Наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2015 № 271 затверджено Порядок

розгляду звернень та організації особистого прийому громадян у Державній фіскальній службі України та її територіальних органах (далі Порядок № 271).

Пунктами 5, 8 розділу І Порядку № 271 передбачено, що реалізація визначених законодавством повноважень ДФС передбачає забезпечення кваліфікованого, неупередженого, об`єктивного і своєчасного розгляду звернень громадян з метою оперативного розв`язання порушених у них питань, задоволення законних вимог громадян, поновлення порушених конституційних прав та запобігання у подальшому таким порушенням.

Діловодство за зверненнями громадян ведеться окремо від інших видів діловодства у порядку, встановленому Інструкцією, і покладається на підрозділ (посадових осіб), до функціональних обов`язків якого (яких) віднесено ведення діловодства за зверненнями громадян (далі - підрозділ із роботи зі зверненнями громадян).

При цьому пунктом 4 розділу І Порядку № 271 встановлено, що відповідно до статті 4 Закону можуть бути оскаржені рішення, дії (бездіяльність) у сфері управлінської діяльності органів ДФС, внаслідок яких:

порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян);

створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод;

незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

Згідно з пунктом 9 розділу ІІ Порядку № 271 за результатами реєстрації конкретному зверненню громадянина встановлюються відповідний реєстраційний індекс та дата реєстрації.

Реєстраційний індекс звернень громадян може складатися із частин, які відокремлюються одна від одної правобічною похилою рискою або тире.

Реєстраційний індекс звернень громадян має три обов`язкові частини:

перша частина - формується з початкової літери прізвища заявника, а якщо звернення колективне, то перша частина індексу повинна містити значення «Колектив». У разі визначення звернення на етапі попереднього розгляду анонімним перша частина реєстраційного індексу повинна містити значення «Анонім»;

друга частина - порядковий реєстраційний номер, що формується Системою під час реєстрації звернення громадянина;

третя частина - формується у разі надходження звернення засобами телефонного зв`язку (далі - ЗЗТЗ) через Контакт-центр, пряму телефонну лінію Кабінету Міністрів України і повинна містити значення ЗЗТЗ, пересилання звернення громадянина первинним адресатом до органу ДФС і залежно від адресата, який перенаправив звернення, набуває цифрового значення за правилами формування в загальному діловодстві другої частини реєстраційного індексу вхідних документів.

Документи, що мають ознаки звернення громадян, але за результатами попереднього опрацювання не визначені як звернення громадян, отримують реєстраційний індекс відповідно до правил ведення загального діловодства (пункт 11 розділу ІІ Порядку № 271).

Відповідно до пункту 20 розділу ІІ Порядку № 271 під час реєстрації звернень громадян засобами Системи створюється реєстраційно-контрольна картка, яка шляхом заповнення відповідних реквізитів забезпечує ідентифікацію конкретного документа, відображення процесу опрацювання відповідно до резолюції, здійснення контролю за дотриманням строків розгляду звернення.

Згідно з пунктами 12, 16 розділу ІІІ Порядку № 271 звернення вважається вирішеним, якщо розглянуто всі порушені в ньому питання, прийнято обґрунтоване рішення, ужито необхідних заходів для його виконання і заявника повідомлено про результати розгляду звернення і прийняте рішення.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Суд бере до уваги, що лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 подано до Головного управління ДФС у Полтавській області від імені Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 уповноваженою особою НГВУ «Полтаванафтогаз» ПАТ «Укрнафта». Такий лист міг бути розцінений відповідачем як звернення громадянина у розумінні Закону України «Про звернення громадян», виходячи з того, що лист підписано громадянином ОСОБА_1 , як представником НГВУ «Полтаванафтогаз» ПАТ «Укрнафта».

При цьому суд зауважує, що документи на підтвердження виконання вимог Порядку № 271 в частині встановлення для звернення відповідного реєстраційного індексу, що складається з початкової літери прізвища заявника та порядкового реєстраційного номеру, заведення реєстраційно-контрольної картки на звернення, відповідачем не надано. Водночас дотримання процедури розгляду звернення громадян не є предметом спору у справі.

Зважаючи на суть порушеного питання у листі від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 (наявність висновку судово-економічної експертизи, який направляється адресату) та викладені вимоги (провести коригування даних інтегрованої картки), враховуючи відсутність опису обставин щодо незаконності рішень, дій чи бездіяльності контролюючого органу, його посадових чи службових осіб, суд приходить до висновку, що за правовою природою лист позивача мав ознаки заяви як виду звернення громадян.

Крім того, лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 містив вимоги щодо надання інформації в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Листом від 22.02.2019 № 7444/10/16-31-08-02-14 Головне управління ДФС у Полтавській області проінформувало заявника, що надісланий лист не підпадає під поняття «запиту на інформацію», що визначене частиною першою статті 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації», тому буде розглянуто у відповідності до вимог, встановлених Законом України «Про звернення громадян». Правомірність висновку Головного управління ДФС у Полтавській області в частині застосування Закону України «Про доступ до публічної інформації» не оскаржується.

Листом від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 Головне управління ДФС у Полтавській області на лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 повідомило, що нарахування сум в інтегрованій картці платника здійснюється у хронологічному порядку (по терміну сплати самостійно задекларованих сум, які підлягають сплаті до бюджету) і чинним законодавством не визначено порядку коригування даних інтегрованої картки платника податків на підставі висновку судово-економічної експертизи.

Таким чином лист від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08 є відповіддю за результатами розгляду звернення позивача, якою фактично відмовлено у задоволенні вимог, викладених у зверненні.

Суд зазначає, що аналіз норм Порядку № 422, який визначав процедуру ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, свідчить, що облікові операції в ІКП, які призводять до змін облікових показників, здійснюються на підставі первинних документів, до яких віднесено документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо). При цьому висновок судово-економічної експертизи не віднесено до такого переліку первинних документів, хоча й такий перелік не є вичерпним.

У свою чергу, пунктом 5 розділу І Порядку № 422 було передбачено, що при виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

При цьому Порядок № 422 не містив випадків, в яких виникає необхідність коригування облікових показників.

Таким чином, надіславши лист від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 із висновком судово-економічної експертизи до Головного управління ДФС у Полтавській області, платник податків мав на меті довести до відома контролюючого органу про існуючі розбіжності у сумах нарахованої пені, що внесені до ІКП, із документально підтвердженими, які визначені експертизою, з тим, щоб керівник (заступник керівника) органу ДФС вирішив питання щодо необхідності коригування облікових показників. Однак орган ДФС не встановив необхідність коригування інтегрованої картки.

Суд акцентує увагу на тому, що позивач не оскаржує у цій справі дії Головного управління ДФС у Полтавській області щодо відмови у коригуванні показників інтегрованої картки, що знайшли відображення у листі від 05.03.2019 № 9347/10/16-31-10-01-08, у зв`язку з чим суд не надає їм правової оцінки.

Суд наголошує, що предметом спору є власне дії Головного управління ДФС у Полтавській області щодо нарахування пені у періоді з 2015 по 2018 рік, а звернення позивача із листом від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 та розгляд його Головним управлінням ДФС у Полтавській області є обставинами, що засвідчили неможливість вирішення спірного питання у досудовому порядку.

Також в ході розгляду справи встановлено та не заперечується сторонами у справі, що позивач не звертався із скаргою на дії органу ДФС щодо нарахування пені в адміністративному порядку.

Розділ VII Порядку № 422 містить положення щодо перенесення до ІКП результатів адміністративного та/або судового оскарження рішень органів ДФС та методи контролю достовірності відповідних показників, передбачаючи, що первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, є:

скарги (заяви) платника податків;

рішення про продовження терміну розгляду скарги (заяви);

рішення про результати розгляду скарги (заяви);

рішення про залишення скарги (заяви) без розгляду.

Суд звертає увагу на те, що із назви глави VII Порядку № 422 слідує, що перенесення до ІКП стосується результатів адміністративного та/або судового оскарження саме рішень органів ДФС, а не дій, а положення цієї глави регламентують внесення даних до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, які в залежності від результатів розгляду скарги можуть вплинути на облікові показники.

Суд також зазначає, що незважаючи на те, що Податковим кодексом України передбачено право платника оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб) (п.п. 17.1.7. п. 17.1. статті 17), порядок оскарження дій (бездіяльності) контролюючих органів (посадових осіб) Кодексом не встановлено, натомість статтею 56 Кодексу визначено лише процедуру оскарження рішень контролюючого органу. Аналогічно Порядок оформлення і подання скарг платниками податків та їх розгляду контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України

21.10.2015 № 916, визначає лише процедуру оскарження платниками податків податкових повідомлень-рішень або інших рішень контролюючих органів (далі - рішення).

В силу вимог Закону України «Про звернення громадян» платник може подати скаргу на дії посадових осіб, однак не використання особою такого права не є перешкодою для звернення до суду з метою захисту своїх прав.

Отже, суд приходить до висновку, що та обставина, що позивач не звертався із скаргою на дії органу ДФС щодо нарахування пені в адміністративному порядку, не впливає на його право звернутися до суду із позовом про визнання протиправними дій органу щодо нарахування пені. Звернення позивача до органу ДФС із листом від 15.02.2019 № 01/01/11/06/02/01-02/1/244 свідчить про намагання позивача вирішити спір у досудовому порядку, які не мали позитивного результату, що також не є перешкодою для звернення до суду.

Суд відхиляє доводи відповідача про те, що позивачем пропущено строк звернення до суду із позовом. Вказане питання вирішено судом ухвалою від 02.11.2021, якою відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Полтавській області про залишення адміністративного позову без розгляду /а.с. 94 95, т.7/.

Надаючи правову оцінку діям Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають у нарахуванні пені платнику Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 у загальній сумі 75 113 448, 86 грн, які є предметом спору, суд виходить з наступного.

Суд бере до уваги, що 27 листопада 2018 року між ТОВ "Бюро судово-економічної експертизи та аудиту І.В.А." та платником укладено Договір № 01/11/2018 на проведення судово-економічної експертизи.

На вирішення судово-економічної експертизи поставлено три питання, з яких друге та третє питання стосуються предмету даного спору, а саме:

- Чи підтверджується документально нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 175 735 803,90 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 66 525 992,70 грн., за 2016 рік - 32 241 575,93 грн., 2017 рік - 0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 76 968 235,27 грн.)? Якщо ні, то в якій сумі підтверджується?

- Чи підтверджується документально нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 3 510 854,26 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 3 036 392,32 грн., за 2016 рік 474 461,94 грн., 2017 рік - 0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 0,00 грн.)? Якщо ні, то в якій сумі підтверджується?

Проведення експертизи доручено безпосередньо судовому експерту Скриль Наталії Вікторівні, яка має вищу економічну освіту, стаж експертної роботи з 2014 року, свідоцтво Міністерства юстиції України № 1705 від 07 листопада 2014 року, (дійсне до 15 грудня 2020 року) про присвоєння кваліфікації судового експерта за спеціальностями: 11.1 "Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності", 11.2 "Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій".

Для здійснення експертного дослідження експерту надано, зокрема, податкові декларації, платіжні доручення стосовно оплати за користування надрами, банківські виписки, зведені облікові регістри бухгалтерського обліку, відомості аналітичного обліку по бухгалтерських рахунках обліку розрахунків за користування надрами, дані Електронного кабінету платника податків стосовно відображення контролюючим органом первинних показників в ІКП та нарахування пені.

Актом приймання-передачі матеріалів для проведення судово-економічної експертизи від 14.12.2018 /а.с. 208, т.10/ засвідчено факт передачі відповідних документів.

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № 16, складеного 08 лютого 2019 року /а.с. 18 77, т.1/:

По другому питанню:

З урахуванням наданих на дослідження матеріалів нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 175 735 803,90 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 66 525 992,70 грн., за 2016 рік -32 241 575,93 грн., 2017 рік -0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 76 968 235,27 грн.) документально не підтверджується.

Пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий природний газ Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, становить 102 698 078,86 грн., що на 73 037 725,04 грн. менше, ніж за даними особових рахунків Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення), (в т. ч.: за 2015 рік менше на 34 554 398,99 грн., за 2016 рік менше на 32 241 575,93 грн., за 2018 рік менше на 6 241 750,12 грн.).

По третьому питанню:

З урахуванням наданих на дослідження матеріалів нарахування пені контролюючим органом за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат в особових рахунках Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення) за період з 01.01.2015 по 24.11.2018 в Електронному кабінеті платника податку в сумі 3 510 854,26 грн. (в т.ч.: за 2015 рік 3 036 392,32 грн., за 2016 рік 474 461,94 грн., 2017 рік - 0,00 грн., з 01.01.2018 по 24.11.2018 0,00 грн.) документально не підтверджується.

Пеня за несвоєчасну сплату узгоджених сум податкових зобов`язань по платі за користування надрами для видобування корисних копалин та рентній платі за видобутий газовий конденсат Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915 становить 1 435 130,44 грн., що на 2 075 723,82 грн. менше, ніж за даними особових рахунків Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 № 999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, в Гадяцькій ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області (Лохвицьке відділення), (в т. ч.: за 2015 рік менше на 1 601 261,88 грн., за 2016 рік менше на 474 461,94 грн.).

Із змісту висновку слідує, що розбіжності в розрахунках, виконаних експертом, та контролюючим органом, полягають в наступному.

Експертним висновком визначено, що контролюючим органом безпідставно нараховано пеню в загальному розмірі 75 113 448, 86 грн, в тому числі з плати за користування надрами для видобування природного газу 73 037 725,04 грн, з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 2 075 723,82 грн грн.), з огляду на такі обставини:

1) невірне визначення контролюючим органом граничного терміну сплати податку за 1 квартал 2015 року, внаслідок чого зайво нараховано пені у сумі 888 132, 87 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 845 317,66 грн. (стор. 32 експертного висновку), з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 42 815,21 грн. (стор. 46 експертного висновку);

2) застосування пені на суми авансових внесків з плати за користування надрами, які нараховані контролюючим органом шляхом внесення записів до ІКП, внаслідок чого зайво нараховано пені в загальній сумі 31 404 723,76 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 29 846 277,31 грн., а саме: за 2 квартал 2015 року 18 023 852,21 грн. (стор. 33 експертного висновку), за 3 квартал 2015 року 11 822 425,10 грн. (стор. 34 експертного висновку) та з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 1 558 445,95 грн., а саме: за 2 квартал 2015 року 1 105 669,08 грн. (стор. 47 експертного висновку), за 3 квартал 2015 року 452 776,87 грн. (стор. 49 експертного висновку);

3) не врахування контролюючим органом при розрахунку суми пені з 01.09.2015 змін, які були внесені Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до п.п. 129.1.1 п.129.1 ст. 129 ПК України щодо встановлення терміну 90 днів, після спливу якого розпочинається нарахування пені, внаслідок чого зайво нараховано пені за 4 квартал 2015 року з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу в сумі 6 241 750,12 грн (сторінка 42 висновку);

4) нарахування пені контролюючим органом у 2016 році у зв`язку з поданням платником уточнюючих розрахунків, які не є оплатою грошового зобов`язання, в загальній сумі 32 716 037,87 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 32 241575,93 грн. (стор. 40 експертного висновку) та з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 474 461,94 грн. (стор. 51 експертного висновку).

Оцінюючи висновок експерта та заперечення відповідача щодо нього, суд зазначає наступне.

Щодо визначення контролюючим органом граничного терміну сплати податку за 1 квартал 2015 року, то суд бере до уваги, що пунктом 257.1 статті 257 ПК України (в редакції, чинній на момент подання в 2015 році податкових розрахунків) передбачено, що базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному кварталу.

Відповідно до підпункту 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, зокрема, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Згідно з пунктом 49.20 статті 49 ПК України якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем.

Пунктом 57.1 статті 57 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вказана норма не містить посилання конкретно на підпункт 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України щодо визначення строків подання податкової декларації, а містить лише загальне поняття - граничний строк, передбачений цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Натомість пункт 49.20 статті 49 ПК України чітко визначає, що якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем.

У вказаному пункті статті 49 ПК України немає поняття переноситься, а вжито термін "вважається", що не допускає жодних двозначних трактувань.

Вищенаведені доводи підтверджуються правовим висновком, висловленим Верховним Судом України в постанові від 09.06.2015 у справі № 21-18а15, та в постановах Верховного Суду від 20.02.2018 у справі № 805/1353/17-а та від 13.11.2018 у справі № 826/1352/13-а.

Судом встановлено, що нарахування пені у зв`язку з несплатою грошового зобов`язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року контролюючим органом розпочато з 21.05.2015, водночас виходячи із положень п. 49.18. статті 49 ПК України термін подання податкового розрахунку з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року припадав на 10.05.2015 (вихідний день), тому відповідно до п. 49.20 статті 49 ПК України останнім днем строку вважається операційний (банківський) день, який настає за вихідним або святковим днем, тобто 12.05.2015, тому відповідно до вимог п. 57.1. статті 57 ПК України граничним терміном сплати податкового зобов`язання за 1 квартал 2015 року був 22.05.2015, відтак нарахування пені підлягало здійсненню відповідно до пп. 129.1.1. п. 129.1. статті 129 ПК України з 25.05.2015 першого робочого дня, наступного за 22.05.2015.

Таким чином, контролюючий орган при визначенні фінансової відповідальності за несвоєчасну оплату грошових зобов`язань, не врахував, що в тих випадках, коли останній день строку подання податкової декларації з рентної плати, передбачений підпунктом 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України, припадав на вихідний день, то граничним строком подання такої декларації є операційний (банківський) день, що настає за вихідним днем, і саме з цієї дати розпочинається відлік десятиденного строку сплати узгодженого зобов`язання платником податку.

Отже, експертом обґрунтовано констатовано безпідставне нарахування контролюючим органом пені у сумі 888 132, 87 грн., в тому числі, з плати за користування надрами для видобування природного газу 845 317,66 грн. (стор. 32 експертного висновку), з плати за користування надрами для видобування газового конденсату 42 815,21 грн. (стор. 46 експертного висновку) внаслідок невірного визначення граничного терміну сплати податку за 1 квартал 2015 року. Натомість суд відхиляє доводи відповідача про те, що чинним законодавством не передбачено підстав для перенесення строків сплати грошових зобов`язань у тих випадках, коли граничний строк подачі податкової декларації припадав на вихідний (святковий) день.

Щодо застосування пені на суми авансових внесків з плати за користування надрами, суд враховує наступне.

Експертним висновком встановлено та підтверджено в ході розгляду справи, що пеня нараховувалася контролюючим органом на суми авансових внесків з плати за користування надрами, які платник не декларував та щодо яких не виносилося податкових повідомлень-рішень контролюючим органом. Нарахування сум авансових внесків здійснювалося відповідачем шляхом внесення записів про нарахування авансових внесків до ІКП, та на ці суми нараховувалася в такому ж порядку і пеня.

За змістом п.п. 14.1.162 п. 14.1 ст. 14 ПК України, якою визначено поняття пені, та відповідно до порядку нарахування пені, передбаченого статтею 129 ПК України, слідує, що пеня нараховується на суми узгоджених грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки. Положеннями ПК України встановлено порядок узгодження грошових зобов`язань в залежності від того, хто визначає ці зобов`язання платник податків чи контролюючий орган.

Якщо грошові зобов`язання визначаються платником податків, то в силу п. 54.1 ст. 54, п. 46.1 ст. 46, абз. 2 п. 46.6 ст. 46 та п. 49.2 ст. 49 ПК України узгодженою є сума податкового зобов`язання, яка визначена самостійно платником і задекларована в поданій ним податковій декларації.

Якщо ж грошові зобов`язання визначаються контролюючим органом, то відповідно до п. 54.3 ст. 54 та п. 55. 1 ст. 55 ПК України контролюючий орган зобов`язаний визначити грошове зобов`язання шляхом винесення податкового повідомлення-рішення, і днем узгодження грошового зобов`язання платника податків у разі адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення вважатиметься день закінчення процедури адміністративного оскарження або день набрання судовим рішенням законної сили. вважається.

Беручи до уваги те, що авансові внески позивачем не декларувалися, нарахування пені на авансові внески шляхом внесення записів до ІКП є безпідставним, у зв`язку з чим відповідні висновки експерта є обґрунтованими.

Стосовно не врахування контролюючим органом при розрахунку суми пені з 01.09.2015 змін, які були внесені Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до п.п. 129.1.1 п.129.1 ст. 129 ПК України, суд виходить з такого.

Законом № 655-VIII від 17.07.2015 до підпункту а підпункту 129.1.1 пункту 129.1 ПК України внесені зміни, які набрали чинності з 01.09.2015, та відповідно до яких при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків нарахування пені розпочинається після спливу 90 днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання визначеного цим кодексом.

Отже, нарахування відповідачем пені суперечить положенням частини першої статті 58 Конституції України, згідно якої закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Оскільки Законом України № 655-VIII від 17.07.2015 було встановлено нові строки початку нарахування пені при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків, якими пом`якшено фінансову відповідальність, норми саме цього Закону підлягали врахуванню відповідачем при здійсненні нарахування пені.

Зазначена вище позиція узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 16.10.2018 у справі № 808/2409/17, зокрема, про те, що "…підставою для застосування положень статті 129 ПК України в редакції, що діяла до 01.09.2015, могла бути лише пряма ретроактивна вказівка в Законі № 655-VII, в статті 129 ПК України або в іншому нормативному акті, тобто, застереження про продовження застосування дії пункту "а" підпункту 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України в попередній редакції (до 01.09.2015) до правовідносин, що виникли до 01.09.2015".

Таким чином, суд погоджується із висновком експерта щодо зайвого нарахування пені у зв`язку з не врахування контролюючим органом при розрахунку суми пені з 01.09.2015 змін, які були внесені Законом № 655-VIII від 17.07.2015.

Щодо нарахування пені контролюючим органом у 2016 році у зв`язку з поданням платником уточнюючих розрахунків, суд зазначає, що зі змісту податкових норм слідує, що оплата податкового боргу є можливою за рахунок грошових коштів, за рахунок надміру сплачених сум, або за рахунок помилково сплачених сум платником до бюджету, або за рахунок майна платника податків, а не за рахунок зменшення податкових зобов`язань попереднього періоду.

Подача уточнюючих декларацій не є оплатою податкового боргу платником податків у розумінні норм підпункту 14.1.152 пункту 14.1 статті 14, статті 50, статті 87, статті 129 ПК України, оскільки платник податків не сплачував податковий борг, а коригував податкові зобов`язання (грошові зобов`язання) в сторону зменшення, тобто, фактично, усував помилку при визначенні суми податкового зобов`язання.

Саме таку правову позицію виклав Верховний Суд в постанові від 20.12.2018 у справі № 818/326/17 за позовом ТОВ "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до ДПІ у м. Суми про визнання протиправними дій по нарахуванню в інтегрованій картці пені та зобов`язання відкоригувати дані інтегрованої картки платника.

Отже, суд відхиляє доводи відповідача про те, що у контролюючого органу були правові підстави для нарахування пені за несвоєчасну оплату грошових зобов`язань, зменшених у зв`язку з поданням уточнюючих розрахунків, та вважає обґрунтованим висновок експерта з цього питання.

Відповідно до частини 2 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта є одним із засобів доказування в адміністративному судочинстві.

За приписами частини 3 статті 101 КАС України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Частиною першою статті 103 КАС України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частин 1, 2 статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертних досліджень та складення висновків експерта за результатами проведеного позасудового експертного дослідження визначається відповідно до законодавства.

Статтею 108 КАС України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

За змістом частин 1, 2 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Здійснивши в ході розгляду справи дослідження висновку експерта № 16 від 08.02.2019, заслухавши пояснення експерта в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що такий висновок містить усі необхідні відомості, які передбачені законодавством, в тому числі, попередження (обізнаність) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, ґрунтується на повному та ретельному дослідженні матеріалів, частина яких залучена до матеріалів справи, з урахуванням правильного застосування норм податкового законодавства, а також узгоджується і підтверджується іншими доказами у справі. Зауважень до математичних розрахунків, проведених експертом, відповідачем не наведено.

Суд критично оцінює доводи відповідача у запереченнях на відповідь на відзив про те, що експерт Скриль Н.В. не уповноважена проводити дослідження повноти відображення в ІКП нарахувань пені і взагалі до завдань судово-економічної експертизи не належить питання відображення в картці особового рахунку платника нарахованої пені, яка розраховується в автоматичному порядку.

Суд зазначає, що згідно з пп. 1.2.3. п. 1.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, економічна експертиза: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій є одним із видів судових експертиз.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, визначені основні завдання економічної експертизи, зокрема, експертизи документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності. Вказані завдання не охоплюють усіх правовідносин, які можуть потребувати проведення експертного дослідження бухгалтерського та податкового обліку , а окреслюють лише основні напрямки, із яких, з урахуванням орієнтовного переліку питань, можна дійти висновку, що визначення відповідності нормативно-правовим актам відображення в податковому обліку пені належить до завдань економічної експертизи.

При цьому експерт Скриль Н.В. має кваліфікацію за спеціальністю : « 11.1. Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», що дозволяє їй здійснювати дослідження податкового обліку, в ході якого аналізувати дані інтегрованої картки платника податків.

Суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що висновок складений не на підставі дослідження витягів з інтегрованої картки, а витягів з Електронного кабінету платника податків. Суд наголошує, що в силу вимог статті 42-1 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), відтак дані Електронного кабінету щодо обліку податків відповідають даним інтегрованих карток, що також підтверджено в ході розгляду справи і дослідження доказів.

Судом оцінює критично доводи відповідача про те, що всі нарахування пені в ІКП здійснено ним в автоматичному режимі та не є діями з нарахування пені, оскільки автоматичність нарахувань не доводить правомірності здійснених нарахувань.

Крім того, пунктами 4 5 розділу І Порядку № 422 визначено, що відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи, а також передбачено обов`язок посадових осіб органів ДФС здійснювати контроль за достовірністю відображення облікових показників в ІКП та у разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі - таке коригування здійснювати за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС.

Отже, враховуючи обставини, встановлені судом, та норми права, якими врегульовані спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що дії Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають в нарахуванні платнику - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" пені в загальній сумі 75 113 448,86 грн, в тому числі: з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73 037 725,04 грн (сімдесят три мільйони тридцять сім тисяч сімсот двадцять п`ять гривень чотири копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34 554 398,99 грн (тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі триста дев`яносто вісім гривень дев`яносто дев`ять копійок), за 2016 рік - в сумі 32 241 575,93 грн (тридцять два мільйони двісті сорок одна тисяча п`ятсот сімдесят п`ять гривень де`яносто три копійки), за 2018 рік - в сумі 6 241 750,12 грн (шість мільйонів двісті сорок одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень дванадцять копійок); з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2 075 723,82 грн (два мільйони сімдесят п`ять тисяч сімсот двадцять три гривні вісімдесят дві копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1 601 261,88 грн (один мільйон шістсот одна тисяча двісті шістдесят одна гривня вісімдесят вісім копійок), за 2016 рік - в сумі 474 461,94 грн (чотириста сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят одна гривня дев`яносто чотири копійки), не грунтуються на вимогах податкового законодавства, що підтверджено висновком експерта та письмовими доказами у справі.

З огляду на те, що єдиним способом фіксації дій контролюючого органу з нарахування пені є їх відображення в ІКП, тому позовні вимоги щодо визнання протиправними відповідних дій контролюючого органу є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Контролюючий орган вчинив дію, що безпосередньо впливає на майнові права платника податків, адже ним протиправно нараховано платнику податків пеню в сумі 75113448,86 грн. Ця дія відображена (уречевлена) шляхом внесення відповідного запису в інтегрованій картці позивача як платника з плати за користування надрами та рентної плати; окремого рішення (документа) з цього приводу контролюючий орган не приймав.

Відповідно до пункту 10 частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Оскільки облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника, то, таким чином, матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

Суд вважає протиправними дії відповідача щодо нарахування пені та відображення цього рішення в ІКП, тому адекватним та ефективним способом відновлення прав позивача є зобов`язання контролюючого органу провести коригування даних (показників) ІКП, оскільки це забезпечить поновлення порушених майнових прав платника податків.

Саме такий спосіб захисту порушених прав та інтересів платника податків визнав адекватним та обґрунтованим Верховний Суд у постановах від 13.02.2018 у справі № 816/2042/16, від 02.10.2018 у справі № 816/2220/17, від 20.12.2018 у справі № 818/326/17.

Таким чином позовні вимоги Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" підлягають задоволенню в повному обсязі.

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз (пункт 3 частини 3 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 19210,00 грн., відповідно до платіжного доручення № 13 від 10.04.2019, а також понесено витрати за проведення судово-економічної експертизи у розмірі 25000,00 грн (в частині сплати за 2, 3 питання експертизи) відповідно до платіжного доручення №51 від 03.12.2018 /а.с.228 т.2/.

З огляду на задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати у повному обсязі.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства " Укрнафта " (пров. Несторівський, 3-5, м. Київ, 04053, ідентифікаційний код 00135390) в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" (вул. Монастирська, 12, м. Полтава, 36000, ідентифікаційний код 22525915) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, ідентифікаційний код 44057192) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Полтавській області, які полягають в нарахуванні платнику - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, податковий номер 403739509, пені в загальній сумі 75 113 448,86 грн (сімдесят п`ять мільйонів сто тринадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень вісімдесят шість копійок), в тому числі:

- з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73 037 725,04 грн (сімдесят три мільйони тридцять сім тисяч сімсот двадцять п`ять гривень чотири копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34 554 398,99 грн (тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі триста дев`яносто вісім гривень дев`яносто дев`ять копійок), за 2016 рік - в сумі 32 241 575,93 грн (тридцять два мільйони двісті сорок одна тисяча п`ятсот сімдесят п`ять гривень де`яносто три копійки), за 2018 рік - в сумі 6 241 750,12 грн (шість мільйонів двісті сорок одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень дванадцять копійок);

- з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2 075 723,82 грн (два мільйони сімдесят п`ять тисяч сімсот двадцять три гривні вісімдесят дві копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1 601 261,88 грн (один мільйон шістсот одна тисяча двісті шістдесят одна гривня вісімдесят вісім копійок), за 2016 рік - в сумі 474 461,94 грн (чотириста сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят одна гривня дев`яносто чотири копійки).

Зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області провести коригування даних інтегрованої картки платника - Договору про спільну діяльність від 24.12.1997 №999/97 - уповноважена особа НГВУ "Полтаванафтогаз" ПАТ "Укрнафта" 22525915, та виконати дії по скасуванню пені в загальній сумі 75 113 448,86 грн (сімдесят п`ять мільйонів сто тринадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень вісімдесят шість копійок), в тому числі:

- з плати за користування надрами для видобутку корисних копалин та рентної плати за видобутий природний газ - в сумі 73037725,04 грн (сімдесят три мільйони тридцять сім тисяч сімсот двадцять п`ять гривень чотири копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 34 554 398,99 грн (тридцять чотири мільйони п`ятсот п`ятдесят чотири тисячі триста дев`яносто вісім гривень дев`яносто дев`ять копійок) , за 2016 рік - в сумі 32 241 575,93 грн (тридцять два мільйони двісті сорок одна тисяча п`ятсот сімдесят п`ять гривень де`яносто три копійки), за 2018 рік - в сумі 6 241 750,12 грн (шість мільйонів двісті сорок одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень дванадцять копійок);

- з плати за користування надрами для видобування корисних копалин та рентної плати за видобутий газовий конденсат - в сумі 2 075 723,82 грн (два мільйони сімдесят п`ять тисяч сімсот двадцять три гривні вісімдесят дві копійки), в т.ч.: за 2015 рік - в сумі 1 601 261,88 грн (один мільйон шістсот одна тисяча двісті шістдесят одна гривня вісімдесят вісім копійок), за 2016 рік - в сумі 474461,94 грн (чотириста сімдесят чотири тисячі чотириста шістдесят одна гривня дев`яносто чотири копійки).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" в особі Нафтогазвидобувного управління "Полтаванафтогаз" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 19210,00 грн (дев`ятнадцять тисяч двісті десять гривень); витрати на проведення судово-економічної експертизи у розмірі 25000,00 грн (двадцять п`ять тисяч гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 29 серпня 2022 року.

Головуючий суддя М.В. Довгопол