Справа № 640/8533/19
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2022-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2022 року м. Київ № 640/8533/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Клименчук Н.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на службі,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Національної поліції України (далі - Відповідач-1), Головного управління Національної поліції у місті Києві (далі - Відповідач-2), у якій просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Національної поліції України № 733 від 19.04.2019 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві» в частині звільнення з посади в поліції майора поліції ОСОБА_1 , інспектора-чергового чергової частини відділу моніторингу Печерського УП ГУНП у м. Києві;

- майора поліції ОСОБА_1 поновити на посаді інспектора-чергового чергової частини відділу моніторингу Печерського УП ГУНП у м. Києві

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.05.2019 відкрито провадження у справі.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що обставини, викладені у мотивувальній частині наказу № 733 від 19.04.2019 не відповідають дійсності, що вказує на його протиправність та, як наслідок, наявність підстав для поновлення позивача на службі. За посиланням позивача, з оскаржуваного наказу не можливо зрозуміти, які саме порушення, що мають ознаки дисциплінарного проступку, вчинені Позивачем, не можливо встановити чи враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Крім того, за весь період у органах Національної поліції Позивач не мав дисциплінарних стягнень, неодноразово заохочувався керівництвом, має відомчі відзнаки, є учасником бойових дій.

Відповідач-1 подав письмовий відзив на позовну заяву, згідно якого проти задоволення позову заперечує повністю з підстав правомірності прийняття оскаржуваного наказу.

Відповідач-2 у поданому відзиві проти позовних вимог заперечив, зазначивши, що наказ № 733 від 19.04.2019 прийнято у зв`язку із виявленням порушення позивачем функціональних обов`язків, правил етичної поведінки поліцейських, а також тих, що регламентують організацію діяльності нарядів поліції, експлуатацію службового транспорту, порядок реєстрації заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, реагування на останні, взаємодію підрозділів поліції під час документування правопорушення та застосування первинних поліцейських заходів.

Також до відзиву відповідачем-2 додано належним чином засвідчену копію матеріалів службового розслідування ОСОБА_1 .

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружним адміністративним судом міста Києва встановлено наступне.

Відповідно до пункту 5 резулятивної частини наказу Національної поліції України від 19.04.2019 №733 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві», за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1-3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 35 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2, 3, 5, 6, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 10, 12, 13 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16 лютого 2018 року № 111, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 березня 2018 року за №371- 31823, пунктів 9, 12, 13. 14 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 вересня 2017 року №757, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 вересня 2017 року за № 1198-31066, пунктів 4,5, 17 розділу II Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1377, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1498/27943, пункту 4 розділу І Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 23 травня 2017 року №440, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 15 червня 2017 року за № 750/30618, абзаців 2,3,6 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року №1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706, майора поліції ОСОБА_1 , інспектора - чергового чергової частини відділу моніторингу Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві, звільнено з посади.

Позивач не погоджуючись з правомірністю притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільненням зі служби в поліції звернувся до суду.

Спеціальним Законом, який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України є Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Приписами частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно частин 1, 2, 3 та 4 статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (пункт 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 1 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Частиною 1 статті 18 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Одночасно статтею 19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Зі змісту оскаржуваного наказу Національної поліції України № 733 від 19.04.2019 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві» вбачається, що такий наказ прийнято на підставі висновку службового розслідування за відомостями, викладеними в рапорті головного інспектора ДКЗ НПУ Ушинського С.С. від 23.03.2019 та у зверненні громадянина ОСОБА_2 (далі - висновок службового розслідування), яким встановлено наступне.

Начальник Печерського УП полковник поліції Дубров А.М. 11.05.2018 та 08.02.2019 своїми дорученнями відповідно №2544/125/52/01-2018 та № 6 створив додаткові оперативні групи швидкого реагування. До вказаних груп дорученням Печерського УП від 08.02.2019 № 6 (контроль за його виконанням залишив за собою), разом з іншими працівниками Печерського УП, включено інспекторів - чергових чергової частини відділу моніторингу вказаного підрозділу майорів поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Однак, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 не видавалися бланки протоколів про адміністративні правопорушення та постанов по справах про адміністративні правопорушення.

Згідно з Книгою нарядів Печерського УП (інвентарний №317) 23.03.2019 на службу з 07.00 до 19.00 на службовому автомобілі Renault Duster, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), позивний «Престиж - 256», заступила група швидкого реагування Печерського УП у складі: інспекторів - чергових чергової частини відділу моніторингу капітана поліції ОСОБА_5 та ОСОБА_1 . Зазначені екіпаж був забезпечений планшетним пристроєм (доступом до баз митної та Державної прикордонної служби указані пристрої не забезпечені), співробітники поліції перебували в однострої, із табельною вогнепальною зброєю.

Цього ж дня на добове чергування у якості відповідального по Печерському УП заступив тимчасово виконуючий обов`язки начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого відділу Печерського УП - старший слідчий цього ж відділення старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , та старший інспектор-черговий чергової частини відділу моніторингу Печерського УП майор поліції Журавлевич Андрій Валентинович.

У той же час 23.03.2019 до виконання своїх службових обов`язків на посаді начальника чергової частини відділу моніторингу Печерського УП приступив майор поліції ОСОБА_7 .

Як пояснили ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , на їх планшетному пристрої сів заряд акумуляторної батареї, а зарядити його не було можливості.

Проте на порушення вимог пункту 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України ОСОБА_1 та ОСОБА_5 заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського (неможливість роботи планшету), не вжили, негайно безпосереднього керівника про це не поінформували.

Того ж дня, близько 11.40, як вбачається з рапорту головного інспектора УЮС ДКЗ НП України підполковника поліції Ушинського С.С., а також пояснень останнього та інспектора Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України старшого лейтенанта поліції Тихонова С.В. й доданих до матеріалів службового розслідування відеозаписів «Кобра Пирогово 9» й «Кобра Пирогово 10», мобільною групою Національної поліції України на вул. Академіка Заболотного, що належать до Голосіївського району міста Києва, виявлено наряд Печерського УП, який не був позначений в Інформаційному порталі Національної поліції та здійснював перевірку документів у водіїв зупинених транспортних засобів.

Указаним нарядом виявився наряд Печерського УП з позивним «Престиж- 256» на службовому автомобілі Renault Duster, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), з неналежно оформленою документацією на транспортний засіб (дорожній лист № 1536 у період з 20 по 23 березня 2019 року не був належним чином заповненим), у складі ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

Указані поліцейські, на порушення вимог пункту 13 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.03.2018 за № 371/31823, залишили зону реагування, не маючи на це відповідного дозволу диспетчера.

Під час розмови з представниками центрального органу управління поліції вони пояснили, що приїхали туди попити кави. Водночас під час проведення службового розслідування ОСОБА_7 змінив свої покази та повідомив, що зупинку здійснили у зв`язку з необхідністю справити природні потреби, а виїзд за межі зони обслуговування пояснив вказівкою першого заступника начальника Печерського УП підполковника поліції ОСОБА_8 нібито перевірити підстави залишення її нарядом «Престиж - 255».

Проте, представниками центрального органу управління поліції зафіксовано факт перевірки вказаними поліцейськими Печерського УП документів у водіїв автомобілів «ЗИЛ», н.з. НОМЕР_2 , та Renault Scenic, н.з. НОМЕР_3 (польської реєстрації).

У ході проведення службового розслідування ОСОБА_7 та ОСОБА_9 зупинку транспортних засобів пояснили проведенням роз`яснювальної роботи з водіями щодо безпеки дорожнього руху.

Таким чином, у діях ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог частини 1 статті 35 Закону України «Про Національну поліцію» в частині безпідставної зупинки автомобілів «ЗИЛ», н.з. НОМЕР_2 , та Renault Scenic, н.з. НОМЕР_3 (польської реєстрації).

Перевіркою відомостей щодо неналежної експлуатації службового транспорту, організації роботи нарядів Печерського УП, реагування на заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події, неналежного контролю за цим з боку відповідальних осіб також установлено наступне.

Під час виїзду 23.03.2019 за кермом службового автомобіля Renault Duster, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), ОСОБА_1 на порушення вимог пунктів 9, 12, 13, 14 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.09.2017 № 757, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 вересня 2017 року за № 1198/31066 (далі - Порядку використання і зберігання транспортних засобів), запис до Журналу виїзду і заїзду автотранспорту Печерського УП (розпочатого 20.02.2016) не здійснив, а також відповідний інструктаж та передрейсовий медичний огляд не пройшов.

У свою чергу на час перевірки, яка проводилася мобільною групою Національної поліції України, ОСОБА_1 взагалі не заповнено дорожній лист від 01.03.2019 № 1536 на службовий автомобіль Renault Duster, н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), за 21, 22 та 23 березня 2019 року, а відмітки про проходження передрейсового медичного огляду в ньому були відсутні з 10 по 23 березня 2019 року, що вказує на систематичність порушення ним вимог вказаного Порядку використання і зберігання транспортних засобів.

Унаслідок же залишення нарядами «Престиж-255» та «Престиж-256» зони оперативного реагування (Печерського району м. Києва), тривалого перебування за її межами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , а також ОСОБА_7 , не реагування на це порушення з боку ОСОБА_10 та ОСОБА_6 порушено низку визначених у пункті 4 розділу І Інструкції з організації діяльності чергової служби основних принципів роботи чергової служби, а саме оперативності реагування на кримінальні правопорушення та інші події, дотримання законності, службової дисципліни, прав і свобод громадян, що негативно вплинуло на виконання Печерським УП визначених статтею 2 Закону України «Про Національну поліцію» завдань із надання поліцейських послуг у сферах забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави та протидії злочинності.

Так, відповідно до ІПНП 23.03.2019 у період з 09.00 по 16.00 (час перебування нарядів «Престиж-255» та «Престиж-256» за межами зони оперативного реагування) на спецлінію « 102» ГУНП у м. Києві надійшло 48 повідомлень громадян про правопорушення або події на території обслуговування Печерського УП (у тому числі грабіж та крадіжка).

Проте, через відсутність достатньої кількості нарядів поліції диспетчер ГУНП не своєчасно направляв наряди поліції для реагування на 5 повідомлень громадян про правопорушення або події (повідомлення ОСОБА_11 (ЄО № 12228), ОСОБА_18 (ЄО № 12200) та трьох анонімних повідомлень (ЄО №№ 12191, 12226, 12230)).

Крім того, у 6 випадках диспетчером зафіксовано відсутність вільних нарядів поліції для реагування на повідомлення ( ОСОБА_12 щодо незаконного будівництва (ЖЄО № 12198), ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 щодо дорожньо-транспортної пригоди (ЖЄО №№ 12211, 12217, 12232), ОСОБА_16 з приводу конфлікту (ЖЄО № 12216) та невідомої особи щодо проведення ремонтних робіт на даху (ЖЄО № 12204).

З цієї ж причини для реагування на повідомлення ОСОБА_17 про вчинення стосовно нього грабежу скеровано лише один наряд патрульної поліції (ЖЄО № 12215).

Вивченням службової діяльності ОСОБА_1 з`ясовано, що з часу призначення на посаду, незважаючи на ознайомлення з функціональними обов`язками за посадою інспектора - чергового, не виконано жодне завдання.

Згідно з даними Інформаційного порталу Національної поліції на жоден сімейно-побутовий конфлікт він не виїжджав, протоколів про адміністративні правопорушення не складав.

Крім того, ОСОБА_7 , ОСОБА_1 та ОСОБА_8 , володіючи інформацією про незаконне вилучення ОСОБА_3 і ОСОБА_4 документів у ОСОБА_2 (що також підтверджується долученими відеозаписами «Одеса КП 006» та «Одеса КП 007»), залишення з ними місця зупинки, що могло створити підстави для їх заміни, на порушення вимог пунктів 4 та 5 розділу II Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1377, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1498/27943 (далі - Інструкції про порядок ведення ЄО) заходів щодо припинення правопорушення, затримання осіб, які його вчинили, не вжили, найближчий орган поліції про це не повідомили. Тобто ОСОБА_7 , ОСОБА_1 та ОСОБА_8 вчинили діяння, які відповідно до пункту 17 розділу III Інструкції про порядок ведення ЄО розцінюється як приховування відомостей про кримінальне правопорушення від обліку.

Згідно із абзацами 2-8 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року №1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканість житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «;Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 порушив вимоги пунктів 1-3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 35 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2, 3, 5, 6, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 10, 12, 13 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, зареєстрованим Міністерством юстиції України 28.03.2018 за № 371/31823, пунктів 9, 12, 13, 14 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.09.2017 № 757, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 вересня 2017 року за № 1198/31066, пункту 4 розділу І Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 23.05.2017 № 440, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 15 червня 2017 року за № 750/30618, пунктів 4, 5 розділу II та 17 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1377, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1498/27943, абзаців 2, З, 6 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706, що виразилося у безпідставному зупиненні транспортних засобів, залишенні зони оперативного реагування без дозволу диспетчера, несенні служби без бронежилету та захисного шолому, не проходженні передрейсового медичного огляду та інструктажу, неналежному веденні дорожнього листа, невжитті заходів щодо припинення правопорушення, допущеного ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , неповідомленні про це найближчого органу поліції та керівника, а також порушенні таких принципів роботи чергової служби, як оперативності реагування на кримінальні правопорушення та інші події, дотримання законності, службової дисципліни, прав і свобод громадян, що негативно вплинуло на виконання Печерським УП визначених статтею 2 Закону України «Про Національну поліцію» завдань із надання поліцейських послуг у сферах забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави та протидії злочинності.

Вказані обставини повністю підтверджуються зібраними у ході службового розслідування доказами, а тому твердження Позивача про те, що викладене мотивувальній частині наказу № 733 від 19.04.2019 не відповідає дійсним обставинам справи повністю спростовується наданими суду доказами.

Також судом встановлено, що матеріалами справи підтверджено ту обставину, що позивач надав пояснення в ході проведення службового розслідування, які враховані під час проведення службового розслідування, про що свідчать наявні в матеріалах справи докази.

Обставин, які б пом`якшували або обтяжували вчинені правопорушення сторонами не наведено та судом під час розгляду справи не встановлено.

Наведені докази в своїй сукупності свідчать, що підставою звільнення позивача є скоєння ним дисциплінарного проступку, яке підтверджується матеріалами адміністративної справи.

За цих обставин, при прийнятті наказу № 733 від 19.04.2019 в частині звільнення з посади в поліції майора поліції ОСОБА_1 . Відповідач-1 діяв відповідно до названих норм Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту, а тому позов у цій частині є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Аналогічний висновок щодо подібних правовідносин викладений Верховним Судом у постанові від 15.10.2020 у справі № 640/8540/19 та у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2020 у справі № 640/8531/19.

Суд приходить до висновку, що своїми діями ОСОБА_1 дискредитував звання поліцейського, оскільки поняття «дискредитація» перебуває у тісному зв`язку із поняттям «дотримання морально-етичних норм» та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів Національної поліції і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівника органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення - звільнення зі служби.

Дана правова позиція узгоджується також із позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 20 жовтня 2015 року №21-2440а15 та №21-2103а 15.

Крім того, суд враховує, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання працівника поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, про що вказано в рішенні Верховного Суду від 03.05.2018р. у справі №810/2073/16.

Щодо позовної вимоги про поновлення на роботі суд зазначає, що ця позовна вимога є похідною від основної та також задоволенню не підлягає.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись положеннями статей 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Н.М. Клименчук