Справа № 500/2277/22
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2022-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/2277/22

26 серпня 2022 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мандзія О.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Порплиці Т.В.

представника позивача Кавійчик В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Тернопільської обласної прокуратури про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, державний службовець) 05.06.2022 звернулась до суду з адміністративним позовом до Тернопільської обласної прокуратури (далі відповідач, прокуратура), у якому просить:

визнати протиправним та скасувати подання дисциплінарної комісії прокуратури Тернопільської області від 06.05.2022;

визнати протиправним та скасувати наказ №265к керівника Тернопільської обласної прокуратури від 18.05.2022;

визнати протиправним та скасувати наказ №270к керівника Тернопільської обласної прокуратури від 24.05.2022;

зобов`язати Тернопільську обласну прокуратуру поновити на посаді головного спеціаліста відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, досудового розслідування та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, обласної прокуратури або у разі неможливості, поновити на іншій рівнозначній посаді в Тернопільській обласній прокуратурі;

стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги у завах по суті мотивовані тим, що припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішим видом відповідальності державного службовця, який вчинив діяння несумісне з посадою. Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього Присягою обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади. Однак, таких обставин при винесенні оскаржуваних наказів встановлено не було. Твердження відповідача про те, що державним службовцем було допущено прогул, не відповідають дійсності з огляду на те, що нею в установленому порядку подались заяви про надання відпустки та про продовження відпустки відповідно до статей 25, 26 Закону України «Про відпустки».

Відповідач у заявах по суті заперечив проти задоволення позовних вимог покликаючись на те, що юридичним фактом з яким пов`язується вибуття державного службовця у відпустку є видання керівником державної службовця організаційно-розпорядчого акту про надання відпустки, а не подання заяви про відпустку. З огляду на те, що волевиявлення державного службовця у заяві про відпустку не знайшло свого відображення у відповідному акті керівника державної служби, відпустка державному службовцю не надавалась. Відтак, самовільне не з`явлення державного службовця на роботі свідчить про порушення вчиненням останнім прогулу. При цьому, такі дії вчиненні державним службовцем з початком військової агресії російської федерації проти України, тоді, коли виникла гостра потреба у консолідованій та згуртованій роботі державних службовців задля забезпечення ефективного функціонування органів прокуратури України. Наведене свідчить на користь того, що останньою знівельовані інтереси держави та державної служби у період загостреної необхідності активної та результативної роботи органів прокуратури України, що є виражається в недотриманні державним службовцем Присяги, в частині необхідності вірно служити Українському народові.

Ухвалою судді від 08.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено у справі судове засідання на 29.06.2022.

24.06.2022 прокуратурою подано відзив на позовну заяву разом із письмовими доказами, які обґрунтовують заперечення щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується.

29.06.2022 протокольною ухвалою суду в прокуратури витребувано розрахунок середнього заробітку державного службовця. Розгляд справи відкладено до 29.07.2022.

07.07.2022 представником позивача подано відповідь на відзив.

15.07.2022 прокуратура подана до суду клопотання про долучення письмових доказів.

29.07.2022 протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 12.08.2022.

12.08.2022 розгляд справи перенесено на 26.08.2022, у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці.

26.08.2022 прокуратурою подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із тим, що представник Тернопільської обласної прокуратури немає можливості прибути в судове засідання, оскільки виконує протокол оперативної наради Генерального прокурора №4 від 06.07.2022 в частині участі в роботі груп по вчиненні стану використання за функціональним призначенням захисних споруд цивільного захисту населення (сховищ та протирадіаційних укриттів) на території Тернопільської області.

26.08.2022 представник позивача просила позов задовольнити.

Відповідно до приписів п.1 ч.3 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) не визнав причини неявки представник представника відповідача поважними та постановив проводити розгляд справи по суті у відсутності представника відповідача.

Під час розгляду справи по суті представник позивачки позов підтримала зіславшись на мотиви наведені у заявах по суті.

Обставини встановлені судом.

ОСОБА_1 , з 03.04.2012 працює в органах прокуратури.

Обіймала посади секретаріату прокуратури області, спеціаліста 2 категорії секретаріату прокуратури області, спеціаліста відділу документального забезпечення обласної прокуратури.

03.04.2021 призначена за конкурсом на посаду головного спеціаліста відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, досудового розслідування та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, обласної прокуратури.

Присягу державного службовця прийняла 03.04.2012.

Наказом прокурора області від 21.06.2016 року присвоєно 9 ранг державного службовця.

25.02.2022 позивачка направила до прокуратури заяву про надання відпустки без збереження заробітної плати на період дії карантину терміном 15 календарних днів з 28.02.2022 в порядку ч.2 ст.26 Закону України «Про відпустки» засобами поштового зв`язку, що підтверджується квитанцією нової пошти від 25.02.2022, орієнтований час доставки 28.02.2022. Дана заява погоджена начальником відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, досудового розслідування та підтримання публічного обласної прокуратури Тернопільської обласної прокуратури Юрієм Кнобель 25.02.2022.

Заява про відпустку від 25.02.2022 зареєстрована в прокуратурі 03.03.2022 за вх. №164.

08.03.2022 позивачка надіслала на адресу Тернопільської обласної прокуратури заяву про продовження перебування у відпустці до 31.03.2022, у зв`язку із запровадженням карантину в Україні до 31.03.2022. Одночасно повідомила, що даний вид відпустки надається їй в обов`язковому порядку на підставі п.3-1 ч.1 ст.25 Закону України «Про відпустки» як матері малолітньої дитини. Дана заява надійшла до відповідача 14.03.2022 та зареєстрована за №3459-22.

Відповідачем у період з 28.02.2022 по 31.03.2022 складалися акти про відсутність на роботі позивачки та рапорти безпосереднього керівника про її відсутність у робочі дні.

Наказом керівника Тернопільської обласної прокуратури від 06.04.2022 №19 на підставі клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, досудового розслідування та підтримання публічного обласної прокуратури Тернопільської обласної прокуратури Юрієм Кнобель, порушено дисциплінарне провадження стосовно позивачки щодо можливого недотримання нею правил внутрішнього службового розпорядку та вчинення прогулу, про що повідомлено позивачку, а також утворено дисциплінарну комісію Тернопільської обласної прокуратури.

25.04.2022 дисциплінарною комісією складено висновок про наявність в діях позивачки дисциплінарного проступку.

06.05.2022 сформовано подання курівнику Тернопільської обласної прокуратури.

Із подання вбачається, що дисциплінарна комісія прийшла до висновку про наявність в діях позивачки дисциплінарного проступку передбаченого п.п. 1, 3, 6, 12 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме порушення Присяги державного службовця, вияв неповаги до держави, недотримання правил внутрішнього службового розпорядку та прогулу державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Даною комісією рекомендовано застосувати до позички дисциплінарне стягнення передбачене п.4 ч.1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» у вигляді звільнення з посади.

Наказом керівника обласної прокуратури від 18.05.2022 №265к до головного спеціаліста відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, досудового розслідування та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Тернопільської обласної прокуратури, державного службовця 9 рангу ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 1, 3, 6, 12 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме порушення Присяги державного службовця, вияв неповаги до держави, недотримання правил внутрішнього службового розпорядку та прогулу державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин (пункт 4 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу»).

У зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 на лікуванні на день винесення наказу про застосування дисциплінарного стягнення, наказом керівника обласної прокуратури від 24.05.2022 №270к внесено зміни до наказу від 18.05.2022 №265к та застосовано дисциплінарне стягнення з 24.05.2022.

Підставою для видачі наказу від 18.05.2022 №265к стало подання дисциплінарної комісії за результатам розгляду дисциплінарної справи про наявність дисциплінарного проступку у діях головного спеціаліста відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, досудового розслідування та підтриманням публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_1 .

Із вказаними наказами ОСОБА_1 , ознайомилась, про що свідчать її особисті підписи на наказах.

Не погоджуючись із застосованим заходом дисциплінарного стягнення позивачка звернулась до окружного адміністративного суду.

Зміст спірних правовідносин.

Між позивачкою та відповідачем виник спір з приводу правомірності застосування заходу дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

Визначаючись із способом захисту порушеного права (змістом позовних вимог) позивачка просить визнати протиправним та скасувати подання дисциплінарної комісії прокуратури Тернопільської області від 06.05.2022.

З приводу цих позовних вимог, суд зазначає наступне.

Конституція України визначає, що звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується (ст.8); права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань (стаття 55).

Стаття 2 КАС України, вказує на те, що правосуддя повинно бути справедливим, неупередженим, своєчасним та ефективним, а також спрямованим на захист прав особи від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 5 КАС України, серед іншого, унормовано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити застосувати відповідний спосіб матеріально-правового захисту.

Втручання в охоронювані законом права особи визнається законим тоді, коли воно є домірним із законодавчо встановленими критеріями (ч.2 ст.2 КАС України).

Коли особа заявляє про порушення своїх прав рішеннями (діями) суб`єкта владних повноважень, то останні підлягають обов`язковому інспектуванню на відповідність законодавчо встановленим критеріям правомірності (ч.2 ст.2 КАС України). Такі критерії написані не стільки для суду, скільки для суб`єктів владних повноважень, як орієнтир правозгідності їхніх рішень (дій).

Порушення суб`єктом владних повноважень прав особи це діяння (дія/рішення/бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, яке носить персоналізований характер, оскільки здійснює вплив на права та обов`язки конкретної особи. При цьому, неважливо, який вплив це буде, звуження обсягу прав та/або покладення додаткових обов`язків тощо. Ключовим фактором, є те, що таке діяння не просто стосується особи, а впливає на права та обов`язки особи, і як правило, впливає негативно.

Що стосується подання дисциплінарної комісії.

Правова природа подання дисциплінарної комісії, визначається Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон №889-VIII), Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі Порядок №1039).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є подання дисциплінарної комісії. Подання готується дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні (п.34 Порядку №1039).

Подання складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини. У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження. У мотивувальній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; пропозиція про закриття дисциплінарного провадження; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення (п.34 Порядку №1039).

Комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання. Одночасно із внесенням суб`єкту призначення пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення відповідно до статті 75 Закону України «Про державну службу» (п.35 Порядку №1039).

Відповідно до ч.1 ст.77 Закону №889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Отож, результатом розгляду дисциплінарної справи є подання дисциплінарної комісії, яке має рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суд звертає увагу на те, що рекомендаційний характер подання дисциплінарної комісії має ознаки рекомендаційної правової норми, що, в свою чергу, рекомендує певний спосіб дій.

Виходячи із загальної науково-правової точки зору, адресат такої норми, отримавши рекомендацію про бажаний напрямок розвитку суспільних відносин, суб`єктом яких він є, зобов`язаний залежно від припису норми: розглянути ці пропозиції і прийняти їх до виконання; обґрунтовано відмовитись; прийняти позитивне рішення, але основні положення норми конкретизувати, виходячи із реальних можливостей.

Специфіка регулятивного впливу цих норм на суспільні відносини полягає в тому, що для їх реалізації здебільшого необхідна їх конкретизація в локальних правових актах, зокрема рішеннях.

Юридична обов`язковість цих норм полягає в тому, що, по-перше, факт видання такої норми зобов`язує роз`яснити запропоновану в нормі рекомендацію, по-друге, рекомендаційні норми попередньо санкціонують, ті нормативні рішення, які будуть прийняті на їх основі.

Отже, рекомендаційний характер подання дисциплінарної комісії не позбавляє суб`єкта призначення обов`язку виконати дії, передбачені Законом №889-VIII прийняти рішення (видати організаційно-розпорядчий акт).

З наведеного суд вважає, що подання дисциплінарної комісії, є службовим документом, який адресований суб`єкту призначення, що фіксує проведення дисциплінарного провадження та висновки дисциплінарної комісії щодо визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного поступку або фіксує факт відсутності в діях державного службовця ознак дисциплінарного проступку, а також, є обов`язковим для розгляду суб`єктом призначення та враховується ним під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. При цьому, подання не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 5 КАС України, яке може бути оскаржено до адміністративного суду.

При цьому, вирішуючи питання про закриття провадження у справі з підстав, що передбачені п.1 ч.1 ст.238 КАС України (справу не належить розгляд за правилами адміністративного судочинства) поняття спору, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, слід тлумачити в контексті ч. 3 ст. 124 Конституції України в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підпадають під юрисдикцію саме адміністративних судів, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Усі позови, які не підлягають судовому розгляду, умовно можна поділити на чотири категорії: 1) позови до Президента України або Верховної Ради України як політичних органів, які формуються шляхом всеукраїнських виборів, з позовною вимогою, яка не стосується безпосередньої управлінської діяльності цих суб`єктів владних повноважень; 2) позови, в яких заявник обрав неефективний (передчасний) спосіб захисту за наявності альтернативного ефективного способу захисту; 3) позови, в яких заявник обрав неправовий (штучний) спосіб захисту; 4) позови, в яких заявник обрав спосіб захисту, для якого законом визначено спеціальний порядок або встановлено обмеження стосовно суб`єкта звернення з відповідним позовом.

Даний позов належить до позовів, в яких позивач обрав неефективний спосіб захисту.

Тобто, позовна вимога про визнання протиправним та скасувати подання дисциплінарної комісії прокуратури Тернопільської області від 06.05.2022 не може бути заявлена до адміністративного суду.

При цьому, суд роз`яснює, що «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України, суд закриває провадження якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, провадження у справі в частині позовних вимог щодо оскарження подання дисциплінарної комісії прокуратури Тернопільської області від 06.05.2022, підлягає закриттю.

Керуючись статтями 241,248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження в частині вимог позову: визнати протиправним та скасувати Подання дисциплінарної комісії прокуратури Тернопільської області від 06.05.2022 року.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено 31.08.2022.

Головуючий суддя Мандзій О.П.