Справа № 160/27473/21
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2022-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Савченка А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -
30 грудня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якій позивач просить:
- стягнути суму податкового боргу до бюджету в розмірі 101 537,75 грн. з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, а саме, надати належних доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення (опис вкладення разом з розрахунковим документом).
На виконання вимог ухвали суду від 04.01.2022 р., позивачем 12.01.2022 р. усунуті означені недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.01.2022 р. відкрито провадження в цій адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.01.2022 р. направлена засобами поштового зв`язку на адресу ФОП ОСОБА_1 , вказану у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , проте на адресу суду повернувся конверт з поштовим відправленням, яким на адресу відповідача надсилалася вищевказана ухвала суду, із відміткою поштового відділення про повернення: "за закінченням терміну зберігання".
До суду 02.05.2022 р. від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на виконання ухвали суду було надано відповідності до п. 129.4 ст.129 ПКУ, з урахуванням періоду судового оскарження , у зв`язку з чим розмір пені складає :
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2022 р. розгляд справи за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ФОП ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 30.06.2022 р. о 14:00 год.
Крім того, цією ухвалою суду витребувано у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області:
- інформацію щодо поштової адреси та засобів зв`язку з ФОП ОСОБА_1 (телефон, електронна пошта), за якими відбувались комунікації;
- докази направлення позивачу копії позовної заяви з додатками із зазначенням правильного ПІБ відповідача.
До суду 24.06.2022 р. від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на виконання ухвали суду надано пояснення, у яких зазначено, що в поданій платником ФОП ОСОБА_1 декларації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні значиться така інформація:
- поштова адреса - АДРЕСА_2 ;
- електрона адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- телефон - НОМЕР_2 .
До суду 30.06.2022 р. від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із необхідністю ознайомлення із матеріалами справи.
До суду 30.06.2022 р. від представника відповідача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 26.07.2022 р. о 13:30 год.
До суду 26.07.2022 р. від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що ФОП ОСОБА_1 вживала заходів до адміністративного та судового оскарження донарахувань грошових зобов`язань та штрафних санкцій, однак рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2019 р. по справі №160/9464/18 у задоволенні позову ФОП ОСОБА_1 про визнання протиправними прийнятих податкових повідомлень-рішень було відмовлено. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2019 по справі № 160/9464/18 набрало законної сили 25.04.2019. Отже нарахування пені, зроблені позивачем за періоди до 25.04.2019 р. - не відповідають зазначеним нормам. Водночас стосовно нарахування позивачем пені за періоди з 2016 по 2020 рік слід звернути увагу також на положення пп. 129.9.1 п. 129.9 ст.129 Податкового кодексу України, відповідно до якого пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках закінчення 1095 дня, що настає за днем, коли у контролюючого органу відповідно до цього Кодексу виникло право нарахувати пеню платнику податків. Тобто, якщо позивач вважає, що слід нараховувати пеню з дати закінчення строку сплати податкових зобов`язань, що обчислюється з дня подання податкової декларації, тоді вказане нарахування має бути закінчене у день спливу 1095-денного строку після цієї дати. Тобто нарахування, розпочате у 2016 р. має бути закінчене у відповідні дати 2019 р. Подальші нарахування позивачем пені за 2019 та 2020 роки суперечать вказаному граничному строку. Крім того, представник відповідача просив розстрочити виконання рішення суду на період воєнного стану щомісяця не менше 3000,00 грн., а сплату суми, що залишиться непогашеною після скасування воєнного стану розстрочити на 3 місяці.
Наступне судове засідання призначено на 04.08.2022 р. на 13:00 год.
На виконання вимог суду надано розрахунки суми пені, у відповідності до п.129.4 ст.129 ПКУ, з урахуванням періоду судового оскарження , зв`язку з чим розмір пені складає :
Наступне судове засідання призначено на 16.08.2022 р. на 14:00 год.
До суду 16.08.2022 р. від представника відповідача було надано заяву про розстрочення виконання рішення суду, в якій він просив в разі повного або часткового задоволення позовних вимог, розстрочити виконання рішення суду на період, який потрібний для повного погашення заборгованості шляхом сплати Відповідачем в рахунок погашення боргу щомісяця грошових коштів в сумі 3000,00 грн. не пізніше останнього робочого дня кожного місяця.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі.
У судовому засіданні представник відповідача просив частково задовольнити позовні вимоги.
Дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
З матеріалів справи вбачається, що заборгованість визначена податковим органом в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 101 537,75 грн.
За результатами встановлених перевірками порушень складено акт та винесено рішення про застосування фінансових санкцій які у встановлений законодавством термін не сплачено платником.
1. по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у сумі - 66 577, 91 грн.
Пеня у сумі 18 072,64 грн. нарахована відповідно до ст.129 Податкового кодексу України автоматичному режимі в результаті несвоєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань:
2. по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі - 19 983,49 грн.
Пеня у сумі 5 387,68 грн. нарахована відповідно до ст. 129 Податкового кодексу України в автоматичному режимі в результаті несвоєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань:
3. по військовому збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у сумі - 2 665,82 грн.
Пеня у сумі 479,57 грн. нарахована відповідно до ст. 129 Податкового кодексу України в автоматичному режимі в результаті несвоєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань:
4. по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується податковими агентами, із доходів платника податку у вигляді заробітної плати у сумі 12 310,53 грн.
Відповідно до розрахунку пені в сумі 18 072,64 грн. нарахованої відповідно до ст.129 ПКУ автоматичному режимів в результаті несвоєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань:
Відповідно до розрахунку пені у сумі 5 387,68 грн. нарахованої відповідно до ст.129 ПКУ в автоматичному режимі в результаті несвоєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань:
Відповідно до розрахунку пені у сумі 479,57 грн. нарахованої пені відповідно до ст.129 ПКУ в автоматичному режимі в результаті несвоєчасної сплати узгоджених грошових зобов`язань :
Наявність податкового боргу за відповідачем підтверджується витягом з інтегрованої картки платника податків за 2020-2021 р.р., розрахунком податкового боргу, долученими до матеріалів справи.
Згідно з наданим Головним управлінням ГУ ДПС у Дніпропетровській області розрахунок пені складає:
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до ст. 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно до пп. 14.1.175 п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до п. 15.1 ст. 15 Податкового кодексу України (далі - ПК України), платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.
Згідно з п. 16.1.4 ст. 16 ПК України, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Відповідно до вимог пп. 20.1.28 п. 20.1 ст. 20 ПК України органи державної податкової служби, окрім іншого, мають право стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених ПК України, стягувати суми простроченої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету в порядку, визначеному ПК України.
За приписами п. 41.2 ст. 41 Податкового кодексу України, органами стягнення є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Згідно з п.42.2 ст. 42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.
Абзац перший пункту 45.1 ст.45 Податкового кодексу України містить вимогу про те, що платник податків - фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу.
Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі (абз.2 п.45.1 ст.45 ПК).
Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси (абз.3 п.45.1 ст.45 ПК).
Строки сплати податкового зобов`язання встановлені статтею 57 ПК України, відповідно до пункту 57.3 якої передбачено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
У разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення (п. 59.1 ст. 59 Податкового кодексу України).
Відповідно до п.70.7 ст.70 Податкового кодексу України фізичні особи - платники податків зобов`язані подавати контролюючим органам відомості про зміну даних, які вносяться до облікової картки або повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і мають відмітку у паспорті), протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання відповідної заяви за формою та у порядку, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Як встановлено, відповідно до відомостей з державного реєстру фізичних осіб-платників податків, податкова адреса ОСОБА_1 значиться: АДРЕСА_1 .
Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь які докази надання відповідачем відомостей, а саме: заява про зміну даних, які вносяться до облікової картки, зокрема про зміну місця проживання.
Як вбачається з матеріалів справи, податкові-повідомлення-рішення, які стали підставою для визначення податкового боргу, позивач надсилав відповідачу повідомлення-рішення за податковою адресою платника податків, тобто діяв з дотриманням встановленої процедури, а тому платник податків вважається таким, що отримав податкові-повідомлення-рішення.
Проте, рішенням від 25.03.2019 р. у справі № 160/9464/18 Дніпропетровський окружний адміністративний суд у задоволенні позову відмовив.
Рішення набрало законної сили 26.04.2019 р.

Встановлені у цій справі обставини свідчать про виникнення у відповідача податкового боргу, докази сплати якого відсутні, а тому наявні підстави для задоволення позову для його стягнення.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для постановлення судового рішення щодо стягнення пені.

Щодо позовних вимог в частині стягнення вказаних сум пені суд зазначає таке.

Відповідно до п.п. 129.9 п. 129.9 ст. 129 Податкового кодексу України пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках: закінчення 1095 дня, що настає за днем, коли у контролюючого органу відповідно до цього Кодексу виникло право нарахувати пеню платнику податків.

Як вбачається із матеріалів справи, податковий орган у позові заявив до стягнення пеню:

- у сумі 18072,64 грн. за період з 01.05.2015 р. по 29.02.2020 р. за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» за податковим повідомленням-рішенням від 08.09.2017 р. № ;

- у сумі 5387,68 грн. за період з 20.02.2016 р. по 29.02.2020 р. за платежем «Податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування» за податковим повідомленням-рішенням від 08.09.2017 р. №;

- у сумі 479,57 грн. за період з 20.02.2016 р. по 29.02.2020 р. за платежем «Військовий збір» за податковим повідомленням-рішенням від 08.09.2017 р. №.

Так, з дня початку нарахування пені за платежем «Податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування», 01.05.2015 р., 1095 дні закінчились 01.05.2018 р., а тому нарахована пеня підлягає анулюванню, відповідно позов у частині її стягнення не може бути задоволений.

Крім того, з дня початку нарахування пені за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)», 20.02.2016 р., 1095 дні закінчились 20.02.2019 р., а тому нарахована пеня підлягає анулюванню, відповідно позов у частині її стягнення не може бути задоволений.

Також, з дня початку нарахування пені за платежем «Військовий збір», 20.02.2016 р., 1095 дні закінчились 20.02.2019 р., а тому нарахована пеня підлягає анулюванню, відповідно позов у частині її стягнення не може бути задоволений.

Таким чином, на підставі наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, за виключенням вимог про стягнення пені на загальну суму 23939,89 грн., та підлягають частковому задоволенню, а саме на суму 77 597,86 грн., а в решті позовних вимог належить відмовити.

Відповідач заявив клопотання, у якому просив в разі повного або часткового задоволення позовних вимог, розстрочити виконання рішення суду на період, який потрібний для повного погашення заборгованості шляхом сплати відповідачем в рахунок погашення боргу щомісяця грошових коштів в сумі 3000,00 грн. не пізніше останнього робочого дня кожного місяця, то суд зазначає таке.

Як зазначено у п.1, п.2 ч.6 ст.246 КАС України, у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про: порядок і строк виконання рішення; надання відстрочення чи розстрочення виконання рішення.

У ч.1 ст. 378 КАС зазначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

У ч.5 ст.378 КАС вказано, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

У постанові від 12.06.2019 р. у справі № 800/203/17, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що підставою для застосування правил ст.378 КАС України є обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі: ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення такою обставиною може бути недостатність коштів на рахунку, стихійне лихо, а для зміни способу чи порядку виконання судового рішення - неможливість виконання судового рішення внаслідок відсутності, пошкодження або знищення об`єкта стягнення або з інших причин. Отже, підставою для відстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Відтак, всі ці обставини мають бути доведеними та підтвердженими документально.

Суд враховує, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

На підтвердження свого матеріального скрутного становища ОСОБА_1 надала копію виписки з банківського рахунку за 01.01.2022 р. по 24.06.2022 р. та податкової декларації за I квартал 2022 року.

Так, згідно з випискою по рахунку станом на 24.06.2022 р. залишок на рахунку відповідача складав 5 979,74 грн.

Дохід відповідача за 1 квартал 2022 року, згідно з поданою декларацією, склав 9 602,50 грн.

Отже, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку про неможливість одночасного погашення заявником всієї суми заборгованості у даній справі, так як його наслідком стане подальше накопичування заборгованості.

Відтак, наведені відповідачем обставини, які свідчать про наявність загрози виникнення та накопичення нового боргу, а також його фінансовий стан об`єктивно впливають на можливість виконання судового рішення, істотно ускладнюють його виконання.

Суд вважає, що стягнення заборгованості у сумі 77597,86 грн., може негативно вплинути на фінансовий та побутовий стан відповідача.

У зв`язку з вказаними обставинами заяву відповідача про розстрочення виконання судового рішення належить задовольнити

Клопотання відповідача в частині розстрочення боргу таким чином, щоб щомісячний платіж складав 3000 грн. не суд не може задовольнити з огляду на те, що це б призвело до розстрочення на період більше року, що не узгоджується з положеннями ч.5 ст.378 КАС.

Суд дійшов висновку, що виконання судового рішення необхідно розстрочити на дев`ять місяців, починаючи з дати набрання законної сили цим рішенням, шляхом сплати останнього робочого дня кожного місяця 8621,98 грн.

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Судові витрати, сплачені позивачем при поданні цієї позовної заяви, відповідно до ч.2 ст.139 КАС України з відповідача не стягуються, а отже підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 139, 257, 258, 262, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул.Сімферопольська, 17а, м.Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ ВП 44118658) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) про стягнення податкового боргу - задовольнити частково.

Стягнути податковий борг з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) до Державного бюджету України у сумі 77597,86 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Розстрочити виконання рішення суду на дев`ять місяців, починаючи з дати набрання законної сили цим рішенням, шляхом сплати останнього робочого дня кожного місяця 8621,98 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя А.В. Савченко