Справа № 420/6123/22
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2022-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6123/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді: Юхтенко Л.Р.,

розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (, місцезнаходження: 65114, м. Одеса, вул. Ак. Корольова, 5) про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 25 квітня 2022 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (, місцезнаходження: 65114, м. Одеса, вул. Ак. Корольова, 5), відповідно до якої позивачка просить:

Визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Управління патрульної поліції в Одеської області № 162 від 24 березня 2022 року «Про застосування до поліцейського взводу № 2 роти № 7 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення».

Також у позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача на її користь судові витрати.

Ухвалою від 29 квітня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у порядку ч. 5 ст. 262 КАС України.

Позов обґрунтовано тим, що наказ т.в.о. начальника Управління патрульної поліції в Одеської області № 162 від 24 березня 2022 року «Про застосування до поліцейського взводу № 2 роти № 7 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення» у вигляді суворої догани є протиправним та належить скасуванню.

Так, позивач зазначила, що акаунт в TikTok не належить позивачу, і зворотне не доведено під час службової перевірки. На службу в поліцію ОСОБА_1 зарахована 03 лютого 2021 року, тоді як частина фото та відео -4, оприлюднені 07, 22, 25 січня 2021 року, а решта -2, оприлюднені 09 та 26 червня 2021 року, тобто вже після працевлаштування до поліції, при цьому, позивачка зазначила, що всі фото та відео оприлюднені не позивачем, а іншими невідомими їй особами.

Позивачка звернула увагу, що до вступу на роботу відносно неї проводилась відповідна перевірка і її було зараховано до служби в поліції.

Стосовно світлин позивача у цивільному одязі, позивачка зазначила, що вона захоплюється деякими видами спорту, зокрема Пол денс. Танець на пілоні, визнаний видом фітнесу, який базується на аеробних та анаеробних вправах, та в цих справах пілон використовується як снаряд, партнер та тренажер.

Стосовно світлини, на який рядовий поліції ОСОБА_1 нібито перебуває у форменому одязі поліцейського, чим підриває авторитет Національної поліції, позивачка зазначила, що на світлині позивач зображена у засобах індивідуального захисту шоломі та бронежилеті, при цьому на одязі відсутні будь-які знаки розміщення поліцейських, які передбачені законодавством і є обов`язковими. А шолом та бронежилет не належать до об`єктів цивільних прав, які вилучені з цивільного обороту або обмежені в обороті.

Таким чином, на думку позивача, вона зображена на фото у предметах, які не належать до затверджених законом предметів однострою (форменого одягу) поліції, які перебувають у вільному обігу. На світлині відсутні будь-які предмети, які дозволяють ідентифікувати належність позивача до органів поліції.

Також позивач вважає безпідставні посилання в оскарженому наказі на порушення позивачем пп. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, ч. 1 ст. 1, пп. 1,2,3,5,6, 13 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, оскільки ці норми є бланкетними.

На підтвердження своєї позиції позивачка посилається на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.03.2019 року по справі № 568/879/17.

Окрім цього, позивачка зазначила, що незважаючи на наявну у позивача позитивну характеристику та відсутність діючих дисциплінарних стягнень, до неї обрано суворе стягнення за наявності щонайменше 3 менш суворих видів стягнень.

Також позивачка звернула увагу, що протягом часу проведення службового розслідування наказ № 66 від 24 січня 2022 року позивачу не оголошувався, тим самим члени дисциплінарної комісії порушили її право на захист.

До суду 16 червня 2022 року надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечував проти заявлених позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову, зазначивши, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною та відповідати високим стандартам професіоналізму, а вказані відеозаписи є такими, які мають відвертий та непристойний вигляд, який не прийнятний для поліцейського.

Відповідач зазначив, що під час службового розслідування 11.02.2022 року позивач надала письмові пояснення, де пояснила, що в своїх діях порушень Дисциплінарного статуту не вбачає та її дії авторитет Національної поліції не підривають, та додала, що інформація, що міститься у публікації неправдива та що частина фото не її, інша частина фото взята з особливого акаунта зі зйомок, які відбувались до роботи в поліції. 21.03.2022 року у позивача повторно взяті пояснення, відповідно до яких позивач пояснила, що аккаунт TikTok, з якого були взяті дані відеозаписи не її, доступу до нього вона не має, на відеозаписах, як поширені підтвердила, що перебуває вона, однак вони зроблені до роботи в поліції, та яким чином до них отримали доступ їй невідомо.

Також відповідач зазначив, що командир позивача провів виховну бесіду з позивачем, але цю бесіду було проігноровано та у подальшому було виявлено ще одну публікацію відвертого характеру в соціальній мережі Інтернет у сервісі для створення та перегляду короткого відео TikTok.

На думку відповідача, виставляючи на всезагальний огляд відверті фотознімки та відеоматеріали позивач компрометує в своєму обличчі Національну поліцію, чим підриває її авторитет та підриває рівень довіри населення до поліції.

Тому відповідач вважає, що у діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні нею службової дисципліни, грубого ігнорування вимог Дисциплінарного статуту, ЗУ «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги працівника поліції.

Окрім цього, відповідач зазначив, що твердження позивача з приводу не ознайомлення її з наказом № 56 від 24.01.2022 року, спростовується письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 21.02.2022 року, де зазначено, що з наказом № 56 від 24.01.2022 року ознайомлена та стоїть її власний підпис.

Разом з відзивом на позовну заяву відповідач надав суду копії матеріалів справи службового розслідування поліцейської Костюк В.Р.

Також до відзиву на позовну заяву додано докази надсилання позивачу відзиву рекомендованим листом 15.06.2022 року, а саме: список 244 листів рекомендованих 14.06.2022 року, реєстр № 65 0 рекомендованих відправлень, 15.06.2022.

У звязку з неотриманням позивачем відзиву на позовну заяву, з метою реалізації права позивача на подачу відповіді на відзив, ухвалою суду від 27 червня 2022 року зупинено провадження у справі до одержання запропонованих та витребуваних судом документів.

Відповідно до Трекінгу Укрпошта, поштове відправлення 934 станом на 01 вересня 2022 року, відправлення вручено особисто, 16.07.2022 року.

До суду у встановлений судом строк від позивача відповідь на відзив не надійшла.

Ухвалою суду поновлено провадження у справі зі стадії, на якій було зупинено.

Вивчивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, докази, якими вони підтверджуються, судом у справі встановлені такі факти та обставини.

Сторонами не заперечується, що з 03 лютого 2021 року ОСОБА_1 проходить службу в органах поліції, в Управлінні патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (надалі, в тому числі УПП в Одеській області).

Суд встановив, що до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Одеській області надійшов рапорт від 24.01.2022 року № 1433/41/13/03-22 т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП капрала поліції М. Стельмаха про те, що 24.01.2022 під час моніторингу соціальних мереж, а саме телеграм каналу Berendakov news виявлено публікацію під заголовком «Глава МВД Монастирский опоздал: патрульные Одессы уже подрабатывают», де розміщені відверті та непристойні фотознімки поліцейського взводу № 2 роти № 7 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 , поряд з якими вона перебуває у форменому одязі поліцейського, чим підриває авторитет Національної поліції України.

Також суд встановив, що за фактом порушення службової дисципліни поліцейського взводу № 2 роти № 7 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 , що стало відомо з телеграм каналу Berendakov news , наказом т.в.о. начальника УПП в Одеській області ДПП № 56 від 24.01.2022 року «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування та доручено проведення службового розслідування відповідної комісії.

Наказом УПП в Одеській області ДПП «Про продовження строку проведення службового розслідування» від 22.02.2022 року № 126, проведення службового розслідування було продовжено на один місяць.

Під час службового розслідування 11.02.2022 року комісією відібрані пояснення у позивача, де вона пояснила, що в своїх діях порушень Дисциплінарного статуту не вбачає та її дії авторитет Національної поліції не підривають, та додала, що інформація, що міститься у публікації неправдива та що частина фото не її, інша частина фото взята з особливого акаунта зі зйомок, які відбувались до роботи в поліції.

У письмових поясненнях від 11 лютого 2022 року позивач зазначила, що з наказом № 56 від 24.01.2022 року ознайомлена.

21.03.2022 року у позивача повторно взяті пояснення, відповідно до яких позивач пояснила, що аккаунт TikTok, з якого були взяті дані відеозаписи не її, доступу до нього вона не має, на відеозаписах, які поширені підтвердила, що перебуває вона, однак вони зроблені до роботи в поліції, та яким чином до них отримали доступ їй невідомо.

До матеріалів службового розслідування додана позитивна службова характеристика позивача.

Також в ході службового розслідування комісією відібрані 21 березня 2022 року письмові пояснення у безпосереднього керівника ОСОБА_1 Богдан Оскер, який пояснив, що 11.02.2022 року було проведено з позивачем виховну роботу щодо недопущення викладення в соціальних мережах матеріалу відвертого характеру.

Матеріалами справи підтверджено, що за результатами проведеного службового розслідування був складений, підписаний та затверджений т.в. начальника управління ПП в Одеській області висновок від 24.03.2022 року

У висновку зазначено, що переглядом телеграм каналу Berendakov news дисциплінарною комісією встановлено, що розміщено статтю «Глава МВД Монастирский опоздал: патрульные Одессы уже подрабатывают», в якій йде мова, що приблизно півроку тому в патрульну поліцію поступила красуня з ОСОБА_2 , яка захоплюється танцями на пілоні… зарплатні розміром 13 300 грн. для комфортного життя не вистачає, а тому поліцейська часто відпрошується зі служби для халтури на будь-які корпоративи та вечоринки… Якими би ліберальними ми не були, все рівно є певні правила зовнішнього вигляду та поведінки. Служити в поліції та одночасно висвітлювати в «Інстаграм» фото … може негативно впливати на службу. ….

Разом з цією статтею розміщено дві фотознімки ОСОБА_1 , яка є діючим поліцейським, де вона перебуває у форменому одязі та у нижній білизні. Крім цього на цьому телеграм каналі розміщені фотознімки ОСОБА_1 відвертого характеру у нижній білизні та на пілоні, які зроблені ймовірно у закладі ресторанного виду.

18.02.2022 року під час здійснення моніторингу соціальних мереж в Інтернеті в соціальної мережі TikTok встановлено користувача ОСОБА_1 . На сторінки позивача є 49 підписників, 35 підписок та 232 лайки, на цій сторінки наявні шість відеозаписів, де ОСОБА_1 танцює у спідниці та купальнику на пілоні тощо.

Вказані відео є такими, які мають відвертий та непристойний вигляд, який не прийнятний для поліцейського, який вступив до лав Національної поліції України.

На підставі викладеного, у діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні нею службової дисципліни, грубого ігнорування вимог Дисциплінарного статуту, ЗУ «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179, Присяги працівника поліції, також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до висновку службового розслідування дисциплінарне комісія дійшла висновку щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді сурової догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ч. 1 ст. 1, п. 1,2,3,5,6,13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, ст. 64 ЗУ «Про Національну поліцію», пп. 1,2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179.

Суд встановив, що на підставі висновку службового розслідування наказом т.в.о. начальника Управління патрульної поліції в Одеської області Департаменту патрульної поліції від 24.03.2022 № 162 до поліцейського взводу № 2 роти № 7 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції рядового поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Дослідивши надані письмові докази та електронні докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов не належить задоволенню, з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 цього Закону, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з Закону №580-VIII, одними із основних принципів діяльності поліції є взаємодія з населенням на засадах партнерства (ст. 11 Закону №580-VIII) та безперервність (ст. 12 Закону №580-VIII).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 11 Закону №580-VIII, діяльність поліції здійснюється в тісній співпраці та взаємодії з населенням, територіальними громадами та громадськими об`єднаннями на засадах партнерства і спрямована на задоволення їхніх потреб.

З метою визначення причин та/або умов учинення правопорушень планування службової діяльності органів і підрозділів поліції здійснюється з урахуванням специфіки регіону та проблем територіальних громад.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону №580-VIII, поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Згідно з ч. 1 ст. 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (надалі Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських, відповідно до п. 1 розділу 1 якого ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

У розділі ІІ цих Правил передбачені основні вимоги до поведінки поліцейського, відповідно до п. 1 якого під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики тощо.

Таким чином, аналіз наведених норм права доводить, що служба в поліції покладає на поліцейського обов`язки дотримання стриманої поведінки як під час виконання службових обов`язків та й у повсякденному житті.

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (надалі Порядок № 893).

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06 лютого 2020 року у справі № 826/1916/17.

Відповідно до ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Надаючи оцінку встановленим фактам розміщення в соціальній мережі Інтернету фотознімки та відеофайли з позивачем у нижній білизні, на пілоні, суд погоджується з висновками дисциплінарної комісії, що на цих фотознімках та відеозаписах позивачка має непристойний вигляд, та не відповідає очікуванням громадськості від образу поліцейського та тим самим підривають довіру населення до поліцейських.

Суд звертає увагу, що відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський має контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу.

Світлини у нижній білизні не можна віднести до охайного зовнішнього вигляду.

На посилання позивача на те, що вона захоплюється деякими видами спорту, зокрема Пол денс та танець на пілоні, визнаний видом фітнесу, який базується на аеробних та анаеробних вправах, та в цих справах пілон використовується як снаряд, партнер та тренажер, суд зазначає, що в матеріалах службового розслідування наявні і інші світлини, де позивач у нижній білизні, що є достатньо відвертими, роблять образ поліцейського легковажним, дискредитують поліцейського та, відповідно, підривають довіру суспільства до органів поліції.

Суд звертає увагу, що згідно з Закону №580-VIII, одними із основних принципів діяльності поліції є безперервність (ст. 12 Закону №580-VIII), що означає, що поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня (ч. 2 ст. 12 Закону №580-VIII).

Стосовно посилання позивача на те, що шолом та бронежилет не належать до об`єктів цивільних прав, які вилучені з цивільного обороту або обмежені в обороті, суд зазначає, що такі твердження позивача є помилковими та безпідставними, оскільки незважаючи на те, що шолом та бронежилет не вилучені з цивільного обороту або не обмежені в обороті, використання цих засобів індивідуального захисту у громадськості ототожнюються саме з правоохоронними органами, у тому числі з органами поліції, які їх використовують при виконанні службових обов`язків.

Відсутність знаків ідентифікації поліцейського не означає, що звичайний глядач не може зробити висновок, що на світлині зображено працівник поліції чи іншого правоохоронного органу, чи справжній чи несправжній працівник, у цьому випадку не має значення. Але у спірній ситуації це важливо, оскільки позивач дійсно є діючою поліцейською, а тому будучи поліцейською, не мала використовувати будь-який елемент форменого одягу для світлин у повсякденному житті, усвідомлюючи негативні наслідки таких дій.

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем доведено ознаки дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 .

Працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції позивач склав присягу "з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов?язки", тим самим взяв на себе підвищені вимоги, які пред?являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, де за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно з Дисциплінарного статуту.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Суд вважає, що накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни.

Посилання позивача на те, що застосований вид стягнення є найсуворішим, суд відхиляє, оскільки за умови, що позивач проходить службу в поліції недавно, застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани є достатнім для виховання у позивача сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського, дотримання нею нормативно -правових актів, Правил етичної поведінки поліцейських у майбутньому.

Посилання позивача на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.03.2019 року по справі № 568/879/17 суд відхиляє, оскільки обставини у цій справі не є подібними зі справою, що розглядається.

Згідно із ч. 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд доходить висновку, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не належать задоволенню.

Враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

У зв`язку з тим, що судові витрати пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз в цій справі відсутні, жодні судові витрати не належать стягненню з позивача на користь відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6, 12, 72, 77,90, 139, 246, 255,295,297 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (, місцезнаходження: 65114, м. Одеса, вул. Ак. Корольова, 5) про визнання протиправним та скасування наказу,- відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 295,297 КАС України, з урахуванням п.п.15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України, п. 3 розділу УІ Прикінцевих положень КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя Л.Р. Юхтенко

.