Справа № 640/20012/21
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Лічевецького І.О.,

Мельничука В.П.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 січня 2022 року по справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Станлі», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт,-

В С Т А Н О В И В :

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Станлі», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_1 , в якому просив:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, №66 № 67, № 74, №75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, №100, № 101, №102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 16.10.2020 № КВ 11 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 18 листопада 2020 року № КВ 98, замовник будівництва - ТОВ «Станлі».

Позов обґрунтовано тим, що проектна документація на будівельні роботи «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва», яка була передана замовникові, розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено абзац 1 частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 січня 2022 року у задоволенні позовних вимог - відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги - задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що замовник будівництва ТОВ «Станлі» під час реконструкції з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» не володіло на законних підставах приміщеннями та гаражами, загальною площею 734,2 кв.м., а тому відповідно не може бути замовником її реконструкції, та не може затверджувати проектну документацію.

На думку апелянта, ТОВ «Станлі» як замовником будівництва наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щобо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), чим порушено вимоги частини восьмої статті 36, частини десятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як наслідок, з огляду на наведення недостовірних даних у поданих замовником будівництва повідомленні/декларації законодавець, зокрема статтею 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановив інший порядок та механізм реагування на факти наведення недостовірних даних у поданих документах.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідачем вказано про те, що реєстрація декларації про початок будівництва є обов`язковою умовою для початку виконання будівельних робіт, відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації несе замовник будівництва.

Враховуючи, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою діяю фактом виконання, тому підстави для задоволення позовних вимог - відсутні.

У відзиві на апеляційну скаргу третьої особою відзначено, що завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є ресєтрація права власності на об`єкт, тому після реєстрації права власності, декларація про початок будівництва та декларація про готовність об`єкта до експлуатації вичерпали свою дію.

Згідно з п. 3 частини першої ст. 311 КАС України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, заслухавши пояснення представника позивача, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 09 жовтня 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Станлі» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), у якому відповідачем було зазначено, що проектна документація «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» розроблена ОСОБА_2 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АР № 011699) та затверджена замовником наказом директора ТОВ «Станлі», ОСОБА_1 від 30 вересня 2020 року № 3 «Про затвердження проектної документації». Відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_2 . Загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 734,2 кв. м. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки зазначено, що не отримувались згідно наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року № 289, п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються.

Надалі, 06 листопада 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Станлі» подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, №90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва».

На підставі викладених вище документів, посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 18 листопада 2020 року були здійснені дії з метою внесення запису до Реєстру щодо реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» та присвоєно унікальний реєстраційний номер №КВ 98.

У подальшому, уповноваженими особами контролюючого органу, на підставі звернення ОСББ «ІП-2» від 25 лютого 2021 року № 25/01/21-1 було здійснено заходи державного архітектурно-будівельного контролю з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, №65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, №99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 16 жовтня 2020 року № КВ 11 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень №209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, №94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, T70; 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 18.11.2020 № КВ 98, а саме: здійснено виїзд на об`єкт з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва».

Однак, під час виїзду на місце 19 квітня 2021 року посадової особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з метою проведення перевірки, замовник будівництва або його уповноважені особи були відсутні.

Враховуючи зазначене, позивачем листом від 20 квітня 2021 року № 073-3298 було запрошено суб`єктів містобудування до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з необхідними для проведення перевірки документами, проте останні не з`явились, документів не надали.

З огляду на вказане, позивач, на підставі вищевикладеного прийшов до висновку, що замовник будівництва, ТОВ «Станлі» на час проведення реконструкції з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва не володів на законних підставах приміщенням та гаражами загальною площею - 734,2 кв. м, а тому відповідно не може бути замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію, що стало підставою для висновку про те, що проектна документація на будівельні роботи «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» передана замовникові, розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено абзац 1 частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вважаючи порушеними свої права, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки виконання підготовчих або будівельних робіт, право на які набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт фактично завершилось, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог шляхом припинення права на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 18 листопада 2020 року № КВ 98.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі також - Закон № 3038-VI), встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з приписами частини першої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 41-1 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 10-1 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» передбачено, що виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.

Рішенням Київської міської ради від 23 липня 2015 року № 761/1625 «Про утворення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» утворено Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У відповідності до пункту 3 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради № 978 від 1 жовтня 2015 року (далі - Положення № 978), Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснює повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», на наступний день після затвердження акта спільної комісії з передачі відповідної документації та вирішення питань, пов`язаних з утворенням та функціонуванням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 4 Положення № 978 передбачено, що Департамент відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює контроль за виконанням законних вимог (приписів) посадових осіб Департаменту, зупиняє підготовчі та будівельні робіти, що не відповідають вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що повноваження щодо архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності на території міста Київ покладено на Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Вказане узгоджується з висновком, вкиладеним в постанові Верховного Суду від 20 травня 2019 року у справі №826/15338/18.

Згідно з пункту 1 статті 1 Закону №3038-VI та пункту 3.17 ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

З пунктів 3.2, 4.8 ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» вбачається, що будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. Проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

У відповідності до частини першої статті 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

За правилами частини першої статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання ним повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

У свою чергу, постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (надалі - Порядок №466).

Пунктом 5 Порядку №466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Пунктом 11 Порядку №466 передбачено, що замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положеннями пункту 13 Порядку № 466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У випадках, встановлених у Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 1 липня 2020 року № 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Аналогічні положення закріплено і в статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, у силу вимог частин першої та другої статті 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Частиною шостою цієї ж статті передбачено, що у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу вищевикладених норм вбачається, що для здійснення підготовчих робіт і будівельних робіт замовник будівництва повинен подати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), в іншому разі - виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

У свою чергу, частиною першої статті 376 Цивільного кодексу України встановлено відповідальність у разі здійснення будівництва без відповідних належних документів.

Крім того, у силу вимог частини другої статті 39-1 Закону №3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 36 Закону №3038-VI право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Як свідчать матеріали справи, 09 жовтня 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Станлі» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), у якому відповідачем було зазначено, що проектна документація «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» розроблена ОСОБА_2 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АР № 011699) та затверджена замовником наказом директора ТОВ «Станлі», ОСОБА_1 від 30 вересня 2020 року № 3 «Про затвердження проектної документації». Відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_2 . Загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 734,2 кв. м. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки зазначено, що не отримувались згідно наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року № 289, п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються.

Надалі, 06 листопада 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Станлі» подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, №90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва».

На думку апелянта, оскільки відповідачем зазначено у повідомленні про початок на виконання будівельних робіт недостовірні відомості, зокрема, щодо того, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Станлі» не володіло на законних підставах приміщенням та гаражами, а тому не може бути замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію.

Разом з тим, колегія суддів враховує, що згідно пункту 7 Порядку № 466 реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за відповідачем було зареєстровано право власності на об`єкти нерухомості, зокрема, на приміщення № 209, № 65, № 66, №67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва.

З огляду на вказане, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відповідачу на праві приватної власності належать об`єкті нерухомості, що розташовані за адресою: вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва.

У той же час, реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків - вчинення Товариством з обмеженою відповідальністю «Станлі» дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

У даному випадку, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, №66 № 67, № 74, №75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, №100, № 101, №102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 16.10.2020 № КВ 11, подане замовником будівництва - ТОВ «Станлі», діяло до завершення будівництва та відповідно втратило свою чинність після його завершення та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

У свою чергу, декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 18 листопада 2020 року №КВ 98 вичерпала свою дію після реєстрації за Товариством з обмеженою відповідальністю «Станлі» права власності на відповідні об`єкти.

Відповідно, якщо після реєстрації права власності на реконструйований об`єкт нерухомого майна, у разі наявності підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), має право та може звернутися з позовом про знесення самочинно самочинного будівництва у порядку, встановленому законом.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі №826/12543/16.

До того ж слід звернути увагу на те, що згідно з положеннями частини першої статті 39 Закону №3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката (частина п`ята статті 39 Закону №3038-VI).

Згідно частини дев`ятої статті 39 Закону №3038-VI зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

За правилами частини десятої статті 39 Закону №3038-VI замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Відповідно, завершальним етапом будівництва об`єкту містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт (стаття 26 Закону №3038-VI).

Вказані норми свідчать про те, що реєстрація декларації про початок будівництва є обов`язковою умовою для початку виконання будівельних робіт. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, наведеної в декларації, несе замовник будівництва (особа, яка подає декларацію). При цьому реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.

Відтак, з моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта містобудування, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт вважається такою, що вичерпала свою дію. При цьому, реєстрація права власності є підставою вважати, що декларація про готовність об`єкта до експлуатації також вичерпала свою дію.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 вересня 2021 року у справі № 826/2827/17, від 27 квітня 2021 року у справі № 640/5473/20, від 04 березня 2021 року у справі № 826/13826/18, від 05 червня 2019 року у справі № 815/3172/18 та від 20 січня 2021 року у справі № 420/1674/19.

Таким чином, оскільки виконання підготовчих або будівельних робіт, право на які набуте на підставі поданого відповідачем повідомлення про початок виконання будівельних робіт фактично завершилось, підстави для припинення права на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, №66 № 67, № 74, №75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, №100, № 101, №102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 16.10.2020 № КВ 11 та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція з об`єднанням нежитлових приміщень № 209, № 65, № 66, № 67, № 74, № 75, № 90, № 91, № 92, № 93, № 94, № 95, № 96, № 97, № 98, № 99, № 100, № 101, № 102, № 103 на вул. Іоанна Павла II, 11 у Печерському районі м. Києва» від 18 листопада 2020 року № КВ 98 - відсутні.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необгрунтованість позовних вимог.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)- залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 січня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді І.О. Лічевецький

В.П. Мельничук