Справа № 160/7998/22
Суддя: Юрков Едуард Олегович
Дата ухвалення: 2022-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2022 року Справа № 160/7998/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Юркова Е.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинини певні дії,-
07 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України з вимогами:
- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, у складі кваліфікаційної палати, № 1889 від 31.03.2021 р. та рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № IV-001/2022 від 30.04.2022 р., щодо відмови ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту;
- зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатуру Дніпропетровської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: НОМЕР_1 ) у найближчий час проведення таких іспитів.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 31.03.2021 року позивач, після допуску до складення кваліфікаційного іспиту, складав кваліфікаційний іспит. За порядком (процедурою), оголошеним Головою КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_2 , кваліфікаційний іспит повинен був складатись із письмової частини та усної частини кваліфікаційного іспиту в один день. Допуском для здачі усної частини кваліфікаційного іспиту є здача письмової частини кваліфікаційного іспиту. У продовж відведеного чотирьох годинного строку позивачем було виконано усі чотири письмові завдання білету №15, підготовлено відповідні процесуальні документи, наведена відповідна аргументація з посиланням на нормативно правові акти, пронумеровано аркуші, зазначено хто виконував завдання та надано для перевірки Кваліфікаційній палаті КДКА Дніпропетровської області. Після складання письмової частини кваліфікаційного іспиту головою кваліфікаційної палати КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_3 повідомлено, що мене не допущено до здачі усної частини кваліфікаційного іспиту у зв`язку із не набранням необхідної кількості балів для допуску до усної частини кваліфікаційного іспиту. На прохання про уточнення підстав не набрання необхідної кількості балів для допуску до усної частини кваліфікаційного іспиту було зазначено «у відповідях на письмовий іспит не містилось жодного посилання на нормативні акти» та повідомлено, що якщо я не згодний та маю намір оскаржувати рішення, то маю право отримати рішення про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту після 10 (десяти) денного строку на його складання. 24.11.2021 року у відповідь на повторний запит було надано спірне рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області. Позивач вважає рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. невмотивованим та необґрунтованим, таким, що не відповідає Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю в Україні - затверджений Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 270, а тому підлягає скасуванню. Вказує, що таке рішення не містить аргументів та мотивів відповідного оцінювання (висновків), на підставі яких відповідач-1 дійшов висновку про оцінку рівня знань у загальній сумі 40 балів; завдання №1 та №4 оцінені лише за критерієм «Завдання відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства» (задовільний рівень), а завдання №2 та №3 оцінені в 0 білів із зазначенням «Завдання було підготовлено неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі, що не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства», проте мотиви та аргументи, на підставі яких відповідач прийшов до такого висновку відсутні. Також вказано про невідповідність рішення № 1889 від 31.03.2021 р. вимогам Порядку № 270, а саме: надані фабули справ та білети, які були надані під час письмового іспиту, не містили відмітки про їх затвердження рішенням КДКА Дніпропетровської області. Також позивач вважає, що рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № IV-001/2022 від 30.04.2022 р. є протиправним та підлягає скасуванню як невмотивоване та необґрунтоване, оскільки не містить підстав та мотивів з яких виходив відповідач-2 залишаючи скаргу без задоволення.
Ухвалою суду від 20.06.2022 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, відповідно до вимог ч. 6 ст. 12, ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України.
26.08.2022 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій наголошено, що п.4 розділу 5 Порядку № 270 вказано, що рішення про відмову у допуску до складення кваліфікаційного іспиту та про відмову видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту повинно бути вмотивованим і обґрунтованим, проте рішення № 1889 від 31.03.2021 р. вказаним вимогам Порядку № 270 не відповідає, зокрема чи порушено вибір підсудності та підвідомчості, чи порушено порядок визначення учасників судового процесу, їх статус, чи порушено питання дотримання строків звернення до суду, чи порушено предметну підсудність, чи вірно були визначені спірні правовідносини, а обраний спосіб захисту прав клієнта відповідає його інтересам тощо. Також вказано про недотримання належного формування відомостей з оцінювання результатів складення іспиту. Також наведено доводи, аналогічні доводам позовної заяви.
01.09.2022 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області подано до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких наведено доводи, аналогічні доводам відзиву на позов.
У зв`язку з введенням в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року та продовженням його до 21 листопада 2022 року та з урахуванням рекомендацій Ради суддів України стосовно роботи судів в умовах воєнного стану щодо виваженого підходу до питань, пов`язаних з можливістю продовження різного роду строків, розгляд справи здійснено 02.09.2022 року.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що 15.01.2021 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області прийнято рішення №1203, яким ОСОБА_1 допущено до складання кваліфікаційного іспиту.
За результатом оцінювання письмового іспиту ОСОБА_1 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області прийнято рішення № 1889 від 31.03.2021 р. про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, яким затверджено результат складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 у сумі 40 балів та вважати його таким, що не склав кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.
Згідно вказаного рішення, ОСОБА_1 обрав екзаменаційний білет № 15. Оцінювання письмових відповідей ОСОБА_1 здійснювали члени КП КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . За результатами оцінювання письмового завдання №1 ОСОБА_1 отримав середній бал 20, завдання відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства; за результатами оцінювання письмового завдання №2 ОСОБА_1 отримав середній бал 0, завдання було підготовлено неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі, що не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства; за результатами оцінювання письмового завдання №3 ОСОБА_1 отримав середній бал 0, завдання було підготовлено неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі, що не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства; за результатами оцінювання письмового завдання №4 ОСОБА_1 отримав середній бал 20, завдання відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.
Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. було оскаржено в адміністративному порядку, та рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № IV-001/2022 від 30.04.2022 р. скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. залишено без змін.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI (надалі за текстом - «Закон № 5076-VI»).

Відповідно до статті 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Частиною 1 статті 8 Закону № 5076-VI установлено, що особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України.

Згідно частини 4 названої статті Закону № 5076-VI рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його отримання.

За змістом статті 9 Закону № 5076-VI кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Частиною 1 статті 8 Закон № 5076-VI передбачено, що Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України.

Відповідно до пункту 1 Розділу 2 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 270 від 17 грудня 2013 року, особа, яка виявила бажання стати адвокатом (далі - Заявник), звертається до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. До заяви додається письмова згода Заявника на обробку персональних даних, проведення перевірки повноти та достовірності повідомлених ним відомостей та зобов`язання про надання необхідних для перевірки документів на запит КДКА, кваліфікаційної палати КДКА або визначеного нею члена палати. У разі не надання особою, яка виявила бажання стати адвокатом, письмової згоди на перевірку достовірності і повноти повідомлених нею відомостей, така особа до кваліфікаційного іспиту не допускається.

Пунктом 9 розділу 4 Порядку №270 передбачено, що кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

Згідно з пунктом 10 того ж розділу кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програм складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети для складення усного іспиту).

Положеннями пункту 12 розділу 4 Порядку №270 визначено, що на виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту. У випадку, коли письмовий іспит триває понад чотири години, усний іспит може бути призначений комісією на іншу дату.

Письмовий іспит складається першим (пункт 13.1 розділу 4 Порядку №270).

У відповідності до пункту 13.9 розділу 4 Порядку №270 оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит (пункт 13.12 розділу 4 Порядку №270).

До складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит (пункт 14.1 розділу 4 Порядку №270).

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку №270 рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Порядком також визначено критерії оцінювання рівня знань за 30-ти бальною шкалою (пункт 15 розділу 4), де:

- відмінний рівень (26-30) балів, підготовлене письмове завдання: - демонструє знання правових понять і категорій та взаємозв`язку між ними; знання назв і змісту нормативно - правових актів; знання та вірне розуміння змісту правових норм, їх характерних рис та особливостей; вміння давати змістовний та логічний аналіз правових норм; здатність робити власні висновки в разі неоднозначності, спірного чи проблемного характеру поставленого питання чи проблеми; відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

- добрий рівень (21-25) балів, підготовлене письмове завдання містить наступні недоліки: недостатня повнота, незначні неточності чи прогалини при викладенні того чи іншого аспекту питання; містить посилання не на всі основні нормативно-правові акти, що регулюють відповідні правовідносини, або ж їх назви та дати прийняття вказані з помилками; логіко-фактологічне обґрунтування містить певні прогалини або неточності; відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

- задовільний рівень (20) балів, підготовлене письмове завдання містить наступні недоліки: зміст свідчить про прогалини у знаннях з відповідного питання або ж про невірне розуміння окремих аспектів поставленого питання; відповідь не містить взагалі, або має лише загальні посилання на відповідні джерела правового регулювання; підготовлене письмове завдання не повною мірою відповідає визначеній законом процесуальній формі; складений процесуальний документ не відповідає загальним вимогам документообігу; у роботі багато грубих орфографічних помилок; - відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

- незадовільний рівень (0) балів, письмове завдання не було підготовлене або було підготовлене неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі або ж є абсолютно безсистемною чи алогічною. Не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

З оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. слідує, що за результатами оцінювання письмових робіт ОСОБА_1 набрав 40 балів, а тому вважається таким, що не склав кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, тоді як мінімальна кількість - 80 балів.

При цьому, у рішенні наведено мотиви, з яких здійснювалось оцінювання письмових відповідей ОСОБА_1 членами КП КДКА Дніпропетровської області, а саме: за результатами оцінювання письмового завдання №1 ОСОБА_1 отримав середній бал 20, завдання відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства; за результатами оцінювання письмового завдання №2 ОСОБА_1 отримав середній бал 0, завдання було підготовлено неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі, що не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства; за результатами оцінювання письмового завдання №3 ОСОБА_1 отримав середній бал 0, завдання було підготовлено неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі, що не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства; за результатами оцінювання письмового завдання №4 ОСОБА_1 отримав середній бал 20, завдання відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

Як встановлено судом, оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. містить всі реквізити, передбачені пунктом 4 розділу 5 Порядку №270.

Разом з тим, суд зауважує, що Порядок №270 не містить норм, якими б встановлювалося обов`язкове наведення у рішенні КДКА, прийнятому за наслідками кваліфікаційного іспиту, обґрунтування визначеної кількості балів.

Критерії оцінювання визначені у пункті 15 розділу 4 Порядку №270.

Водночас, суд зазначає, що позивач скористався своїм правом на оскарження такого рішення до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яка в результаті розгляду кваліфікаційної справи встановила, що КДКА під час проведення письмової частини кваліфікаційного іспиту та перевірки відповідей, наданих позивачем на завдання екзаменаційного білету, дійшла обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 не набрав необхідної кількості балів для визнання його таким, що успішно склав письмовий іспит, та у зв`язку із цим залишила скаргу позивача без задоволення, а рішення № 1889 від 31.03.2021 р. - без змін.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, основними критеріями при винесенні оскаржуваного рішення ВКДКА стало дотримання КДКА Порядку №270, процедури проведення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання його результатів.

Також суд вказує, що дискреційне право органу адвокатського самоврядування обумовлене певною свободою в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків, що дає підстави для висновку про те, що відповідна КДКА/ВКДКА при прийнятті рішення діяла у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на даний орган.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Ради Європи №R (80)2 від 11.03.1980).

Отже, жоден інший суб`єкт чи орган, в тому числі і суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема, компетенції Комісії щодо оцінювання рівня знань аплікантів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі № 813/2876/18, від 27 жовтня 2020 року у справі № 826/11725/17.

Таким чином, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту прийнято в межах повноважень та у відповідності до норм чинного законодавства.

Щодо оскарження рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № IV-001/2022 від 30.04.2022 р. суд вказує наступне.

Звертаючись до суду з даним позовом та обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач фактично не погоджувалось з рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Суд зазначає, що рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № IV-001/2022 від 30.04.2022 р., прийняте за результатом розгляду скарги ОСОБА_1 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р., не є таким, що прийнято у зв`язку з реалізацією управлінських повноважень, а є актом вирішення спору в досудовому порядку, не створює юридичного наслідку для позивача, а визнання цього рішення протиправним та його скасування не призведе до відновлення порушеного права ОСОБА_1 ..

На підставі викладеного суд відмовляє в задоволенні вказаної вимоги.

При цьому, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищезазначені норми чинного законодавства та встановлені у справі фактичні обставини, суд дійшов висновку, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1889 від 31.03.2021 р. прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ПН НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (вул.Глинки, буд.1, поверх 4, м.Дніпро, 49000, ІК в ), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України (вул.Борисоглібська, буд.3, 5-й поверх, м.Київ, 04070, ІК в ) про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинини певні дії - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 02 вересня 2022 року.

Суддя Е.О. Юрков