Справа № 420/10523/22
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2022-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 серпня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ОПТ ТРЕЙД» (вул. Любінська,104, м. Львів, 79054) до Одеської митниці (вул. Лип Івана та Юрія, 21 А, м. Одеса, 65078) про визнання протиправним та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ОПТ ТРЕЙД» до Одеської митниці, в якому позивач просить: визнати протиправними та скасувати рішення відповідача про корегування митної вартості товару № UA500020/2022/000141/2 від 11.02.2022, № UA500020/2022/000148/2 від 15.02.2022, № UA500020/2022/000149/1 від 15.02.2022, № UA500020/2022/000156/2 від 17.02.2022; карток відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2022/000174 від11.02.2022, № UA500020/2022/000183 від 15.02.2022, № UA500020/2022/000185 від 15.02.2022, № UA500020/2022/000199 від 18.02.2022.

Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч. 4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Статтею 94 КАС України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно зі ст.15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Згідно із ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус судів» судочинство в Україні провадиться державною мовою. Застосування інших мов у судочинстві здійснюється у випадках і порядку, визначених законом.

Згідно з частиною шостою статті 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Позивачем надані до позову копії документів, які позивачем зазначені як докази по справі, проте частина з них не має перекладу на мову судочинства.

Позивач оскаржує вісім актів індивідуальної дії, з яких пов`язані між собою відповідно рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оскільки стосуються митного оформлення відповідної партії товару.

Відповідно до п.19 ч.1 ст.4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Спірні правовідносини виникли у позивача з відповідачем щодо митного оформлення окремих видів товарів, на кожну з яких подавалась окрема митна декларація, тобто щодо кожного рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Підставами для прийняття спірних рішень слугували матеріали митного оформлення різних партій товару, яке проводилось різними посадовими особами митного органу, в обґрунтування рішень покладені різні доводи, у тому числі посилання на інші декларації щодо митного оформлення (позивач просить їх витребувати).

Частинами 1,2 ст.172 КАС України встановлено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Суд, з урахуванням положень частини першої цієї статті, може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Між тим, спірні правовідносини виникли у позивача з одним й тим самим відповідачем, проте враховуючи специфіку підстав виникнення спірних правовідносин по кожній постанові: - є різними обставини викладені у індивідуальних актах оскаржуваних рішеннях; - є різними докази, які наводить позивач у підтвердження протиправності оскаржуваних постанов, які повинні досліджуватися судом; - є різними докази, які позивач просить витребовати у відповідача.

Позивач в позові не наводить обґрунтувань щодо пред`явлення вказаних позовних вимог до відповідача в одному позові, наявності підстав для їх об`єднання та розгляду в одному провадженні.

Відсутність таких обґрунтувань може слугувати в силу приписів п.6 ч.4 ст.169 КАС України для повернення позову.

Позивачу необхідно навести відповідні обґрунтування або подати окремі позови щодо спірних правовідносин.

Частиною 3 ст.161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір» юридичні особи сплачують за подання до адміністративного суду позову: - майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менш 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; - не майнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем не сплачений судовий збір, не зважаючи на те, що ним в позові наведений розрахунок ціни позову, проте не надані докази сплати суми фінансових гарантій.

При цьому позивачу необхідно врахувати, що Верховним Судом у постанові від 18.02.2020 року по справі №320/3053/19 сформований правовий висновок, що рішення про коригування митної вартості та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, лише в сукупності позбавляють позивача права оформити товар за основним методом визначення митної вартості та породжують обов`язок позивача задекларувати товар за визначеною відповідачем митною вартістю товару. Відповідно, скасування зазначених актів митного органу є способом захисту позивачем лише одного права - права оформити Товар за заявленою ним митною вартістю, що вказує на те, що це є однією позовною вимогою.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та роз`ясняє, що недоліки повинні бути усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову (позовів) відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, надання відповідних належних доказів по справі, у тому числі надання доказів сплати судового збору.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов (не уточнення, доповнення), якій вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Ухвалою суду від 08.08.2022 року позов залишений без руху та позивачу наданий строк на усунення недоліків позову.

11.08.2022 року позивач надав клопотання про долучення до матеріалів справи копію платіжного доручення про сплату судового збору та просив відкрити провадження у справі.

Проте позивач не усунув всіх недоліків, вказаних в ухвалі суду від 08.08.2022 року. Станом на 29.08.2022 року до суду не надійшло будь-яких заяв, клопотань, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Суд вважає необхідним продовжити позивачу строк на усунення недоліків позову.

Керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ОПТ ТРЕЙД» (вул. Любінська,104, м. Львів, 79054) до Одеської митниці (вул. Лип Івана та Юрія, 21 А, м. Одеса, 65078) про визнання протиправними та скасування рішень залишити без руху, продовживши строк на усунення недоліків позову.

Повідомити позивача про необхідність у десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки позову та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва