Справа № 520/25338/21
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2022 р. № 520/25338/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Волошина Д.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, Харківської обласної державної адміністрації до Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

Керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах Харківської обласної державної адміністрації звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» та закріплення їх в натурі (на місцевості);

- зобов`язати Савинську селищну раду Ізюмського району Харківської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» загальною площею 17,4 га, який знаходиться в с. Залиман в межах Савинської селищної територіальної громади, та закріплення їх в натурі (на місцевості).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час моніторингу стану використання земельних ділянок на території Ізюмського району Харківської області прокуратурою виявлено факти порушення законодавства в сфері охорони об`єктів природно-заповідного фонду. Так, рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 03.12.1984 № 562 «Про мережу територій та об`єктів природно - заповідного фонду області» оголошено на території с. Залиман Балаклійського району Харківської області об`єкт природно-заповідного фонду - Ентомологічний заказник місцевого значення «Бойневе» (далі - Заказник), загальною площею 17,4 га, з метою охорони та збереження у природному стані місця поселення цінних видів комах-запилювачів кормових та інших сільськогосподарських культур, підтримки загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища. В свою чергу землевласник, Залиманська сільська рада, взяла на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження Заказника відповідно до вимог Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та Положення про ентомологічний заказник місцевого значення «Бойневе». Позивач зазначає, що землевпорядна документація на об`єкт природно-заповідного фонду Ентомологічний заказник місцевого значення «Бойневе» не виготовлялась, заходи з метою охорони та збереження територій та об`єктів відповідного заказника не проводились, отже бездіяльність Савинської селищної ради щодо невжиття заходів по винесенню меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» та не закріплення його меж в натурі (на місцевості) є протиправною.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.12.2021 відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28.12.2021 об 11:30 год.

Відповідач правом надати відзив на позов не скористався, у встановлений судом строк документи до суду не надходили.

Згідно з ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Представником Харківської обласної державної адміністрації до суду подано пояснення, в яких зазначено, що саме на органи місцевого самоврядування, в даному випадку на Савинську селищну раду Ізюмського району Харківської області, покладено обов`язок із вчинення дій щодо винесення меж території ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» та закріплення їх в натурі (на місцевості), оскільки відсутність встановлених меж в натурі фактично унеможливить збереження території відповідного об`єкту.

Протокольною ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.02.2022 закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті на 28.02.2022 о 10:00 год.

Оскільки на території м. Харкова та Харківської області, які є місцем розташування сторін, станом на 28.02.2022 велися активні бойові дії, прибуття у судове засідання не було безпечним для їх здоров`я та життя, тому судове засідання, призначене на цей день, було перенесено та зазначено, що про дату наступного судового засідання сторони будуть повідомлені додатково, що підтверджується відповідною довідкою від 28.02.2022, наявною в матеріалах справи.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.07.2022 призначено розгляд справи за позовом Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, Харківської обласної державної адміністрації до Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії по суті на 23.08.2022 о 15:00 год.

Позивачі в судове засідання, призначене на 23.08.2022 о 15:00 год, не прибули, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи, надали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач в судове засідання, призначене на 23.08.2022 о 15:00 год, не прибув, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 03.12.1984 № 562 «Про мережу територій та об`єктів природно - заповідного фонду області» оголошено на території с. Залиман Балаклійського району Харківської області об`єкт природно-заповідного фонду - Ентомологічний заказник місцевого значення «Бойневе» (далі - Заказник), загальною площею 17,4 га, з метою охорони та збереження у природному стані місця поселення цінних видів комах-запилювачів кормових та інших сільськогосподарських культур, підтримки загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища.

Відповідно до п. 1.2 Положення «Про ентомологічний заказник місцевого значення «Бойневе», затвердженого начальником Державного управління охорони навколишнього природного середовища в Харківській області 02.07.2011 (далі - Положення), Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, у відношенні до якого встановлений особливий режим охорони і використання природних ресурсів.

Земельна ділянка, оголошена Заказником, являє собою частину яружно - балочної системи в середині ґрунтозахисної ссівозміни та розташована в с. Залиман Ізюмського району (раніше Балаклійського району) Харківської області на землях запасу та резерву (сільськогосподарського призначення, пасовища), відповідно до Державного кадастру природно-заповідного фонду Балаклійського району.

Відповідно до ст. 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» Департаментом екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації територію вказаного Заказника передано Залиманській сільській раді Балаклійського району Харківської області під охорону та дотримання встановленого режиму, що підтверджується охоронним зобов`язанням від 15.11.2019 №04.01-23-102/ЕЗМЗ.

Згідно з п. 1.6 Положення, Залиманська сільська рада несе повну відповідальність за належне утримання території Заказника та додержання встановленого режиму його охорони і збереження згідно зі ст. 26, 46 Закону України "Про природно-заповідний фонд України".

Пунктом 1.7 Положення передбачено, що межі Заказника виносяться в натурі з встановленням державних інформаційно-охоронних знаків затвердженого зразку відповідно до ст. 47 Закону України «Про землеустрій», Постанови КМУ «Про затвердження порядку розроблення проектів землеустрою з організації та встановлення меж територій природно-заповідного фонду, іншого природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення» від 25.08.2004 № 1094.

Зміна меж, категорії та скасування статусу території Заказника проводяться відповідно до ст.ст. 51-54 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Відповідно до п.1.8 Положення межі Заказника наносяться на планово - картографічні матеріали Залиманської сільської ради та управління Держкомзему у Балаклійському районі.

Відповідно до Рішення №18-VIII від 10.12.2020 I cесії VIII скликання Савинської селищної ради Балаклійського району Харківської області розпочато процедуру реорганізації сільських рад шляхом приєднання до Савинської селищної ради Балаклійського району Харківської області, зокрема, Залиманської сільської ради Балаклійського району Харківської області.

Заступник керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області звернувся до відповідача листом від 16.06.2021 №58/1-2248вих-21, в якому зазначив, що на території Савинської ОТГ в межах с. Залиман знаходиться ентомологічний заказник місцевого значення «Бойневе», площею 17,4 га. Відповідно до інформації ГУ Держгеокадастру у Харківській області відомості про земельну ділянку ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» не внесені до бази даних Державного земельного кадастру, документація із землеустрою відсутня, межі не встановлені в натурі. В зв`язку з цим, Ізюмська окружна прокуратура просить надати інформацію про вжитті заходи щодо розроблення землевпорядної документації та встановлення в натурі (на місцевості) меж ентомологічного заказнику місцевого значенню «Бойневе», площею 17,4 га, який знаходиться у віданні Савинської ОТГ.

Листом від 24.06.2021 №1108/02.01-10 відповідач повідомив, що заказник знаходиться за межами населених пунктів колишньої Залиманської сільської ради, яка на сьогодні входить до складу Савинської селищної ради лише трохи більше, ніж 6 місяців, та створений ще у 1984 році, будь-яка землевпорядна документація, чи рішення, чи розпорядження органів місцевого самоврядування (Залиманської сільської ради, Балаклійської районної ради, Харківської обласної ради) чи органів влади (Балаклійської РДА, Харківської ОДА, та інших територіальних органів центральної виконавчої влади) про його створення відсутня в селищній раді, а тому його існування на законодавчому рівні селищна рада підтвердити не має можливості, а також і виготовлення землевпорядної документації по встановленню в натурі (на місцевості) меж не є можливим, так як дана документація виготовляється відповідно до проектів створення територій (підстава ЗУ «Про природно-заповідний фонд України»).

Позивач, не погоджуючись з бездіяльністю відповідача щодо невжиття заходів по винесенню меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» та не закріплення його меж в натурі (на місцевості), звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до частин третьої, п`ятої статті 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою.

Юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою.

Юридична особа - виконавчий комітет сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - виконавчих комітетів відповідних сільських, селищних, міських рад територіальних громад, що об єдналися, з дня затвердження сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою, персонального складу її виконавчого комітету.

Згідно частин першої, третьої статті 8-3 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» повноваження сільської, селищної ради та сільського, селищного голови територіальної громади, що приєдналася до сільської, селищної об`єднаної територіальної громади, припиняються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади рішення про підсумки додаткових виборів та визнання повноважень не менше половини депутатів від територіальної громади, що приєдналася, обраних на виборах до сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади.

Повноваження сільської, селищної ради, її виконавчого комітету та сільського, селищного голови територіальної громади, що приєдналася до міської об`єднаної територіальної громади, припиняються з дня набрання чинності рішенням сільської, селищної ради та рішенням міської ради об`єднаної територіальної громади про добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади. Із моменту припинення повноважень сільської, селищної ради повноваження міської ради поширюються на територію територіальної громади, що приєдналася до міської об`єднаної територіальної громади.

Об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальної громади, що приєдналася до об`єднаної територіальної громади, з дня припинення повноважень сільською, селищною радою територіальної громади, що приєдналася до об`єднаної територіальної громади.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» від 17.11.2020 №1009-ІХ у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади.

Сформована територіальна громада с правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади.

Після проведення місцевих виборів 2020 року, враховуючи розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. №725-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Харківської області», новосформованою територіальною громадою, територія якої охоплювала Балаклійський район Харківської області, стала Савинська селищна територіальна громада, інтереси якої представляє Савинська селищна рада Ізюмського району, до складу якої увійшли і Залиманська територіальна громада.

На підставі рішення І сесії Савинської селищної ради VIII скликання від 10.12.2020 №18-VIII «Про початок реорганізації сільських рад шляхом приєднання до Савинської селищної ради» розпочато процедуру реорганізації Залиманської сільської ради шляхом приєднання до Савинської селищної ради.

Таким чином, Савинська селищна рада Ізюмського (Балаклійського) району Харківської області є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої Залиманської сільської ради.

Частиною 5 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що в разі злиття юридичних осіб здійснюється державна реєстрація новоутвореної юридичної особи та державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття. Злиття вважається завершеним з дати державної реєстрації припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття.

Водночас чинне законодавство не містить загальної норми щодо моменту виникнення універсального правонаступництва юридичної особи, утвореної внаслідок злиття.

Порядок припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу та перетворення врегульований статтею 107 Цивільного кодексу України, відповідно до положень якої після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.

Ухвалюючи рішення про реорганізацію, уповноважений орган юридичної особи спрямовує свою волю на передачу не окремого майна, прав або обов`язків, а всієї їх сукупності. Тобто при універсальному правонаступництві до правонаступника чи правонаступників переходить усе майно особи як сукупність прав та обов`язків, які їй належать (незалежно від їх виявлення на момент правонаступництва), на підставі передавального акта. Наведені обставини передують внесенню запису до Реєстру про припинення юридичної особи, яка припиняється у результаті реорганізації.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 16.06.2020 у справі №910/5953/17, якщо припустити, що правонаступництво настає лише з моменту державної реєстрації припинення юридичної особи, то це призведе до можливостей порушення прав кредиторів, які протягом значного періоду часу не зможуть звернутися з вимогами до новоствореної юридичної особи, яка отримає все майно право попередника, але не буде нести відповідальність за його зобов`язаннями. При цьому Велика Палати Верховного Суду в зазначеній постанові визнала помилковим висновок попередніх інстанцій про те, що правонаступництво не відбулось за відсутності в Реєстрі запису про припинення юридичної особи, яка реорганізовувалась шляхом злиття.

Зважаючи на викладене та те, що положеннями статей 104, 107 Цивільного кодексу України не визначений момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється у зв`язку з реорганізацією, такий момент не може пов`язуватися з внесенням запису до державного реєстру про припинення реорганізованої юридичної особи.

Зазначене кореспондується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 14.09.2020 у справі №296/443/16-ц.

З огляду на це відсутність в Реєстрі запису про припинення Залиманської сільської ради Балаклійського району Харківської області внаслідок реорганізації не є достатньою підставою для висновку про ненастання правонаступництва Савинської селищної ради як відповідача в спірних у справі правовідносинах.

Бездіяльність Савинської селищної ради щодо невжиття заходів по винесенню меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» та не закріплення його меж в натурі (на місцевості) є протиправною з огляду на наступне.

Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на категорії, в тому числі: в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення (частина перша статті 19 Земельного кодексу України).

Статтею 43 Земельного кодексу України передбачено, що землі природно - заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно із ч. 2 ст. 45 Земельного кодексу України порядок використання земель природно-заповідного фонду визначається законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно з частинами 3, 5 статті 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Згідно з ч. 3 ст. 60 Закону України ««Про природно-заповідний фонд України» органи місцевого самоврядування, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи місцевого самоврядування сприяють охороні й збереженню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, виконанню покладених на них завдань.

Згідно з ч. 4 ст. 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про землеустрій» проект землеустрою - сукупність економічних, проектних і технічних документів щодо обґрунтування заходів з використання та охорони земель, які передбачається здійснити за таким проектом.

Відповідно до абз. «в» ч. 2 ст. 25 Закону України «Про землеустрій» до документації із землеустрою належать проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Відповідно до ст. 47 Закону України «Про землеустрій» проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон. обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються з метою: збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу; створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму; створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини; проведення науково-дослідних робіт; встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; визначення в натурі (на місцевості) меж охоронних зон та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів визначають місце розташування і розміри земельних ділянок, власників земельних ділянок, землекористувачів, у тому числі орендарів, межі територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого (округи і зони санітарної (гірничо-санітарної) охорони), рекреаційного та історико-культурного (охоронні зони) призначення, водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, смуг відведення та берегових смуг водних шляхів, а також встановлюють режим використання та охорони їх територій.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються на підставі укладених договорів між замовниками документації із землеустрою та її розробниками.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду розробляються для біосферних заповідників, природних заповідників, національних природних парків, регіональних ландшафтних парків, ботанічних садів, дендрологічних парків, парків-пам`яток садово-паркового мистецтва та зоологічних парків на землях та земельних ділянках, що включаються до складу цих територій без вилучення у землевласників та землекористувачів.

Рішення про затвердження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон одночасно є рішенням про встановлення меж таких територій.

Відповідно до наказу Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 № 376 "Про затвердження Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.06.2010 за №391/17686 (далі Інструкція), визначено механізм встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками.

Згідно з п. 2.1. Інструкції встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється на підставі розробленої та затвердженої технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок або проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Підпунктом 2.3. розділу II Інструкції визначено, що комплекс робіт із встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) включає: підготовчі роботи, топографо-геодезичні, картографічні роботи та роботи із землеустрою, камеральні роботи, складання і оформлення матеріалів технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), а також встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та закріплення їх межовими знаками.

Таким чином, вимогами чинного законодавства передбачено обов`язковість організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, а також проведення робіт із винесення меж об`єктів природно-заповідного фонду та їх закріплення в натурі (на місцевості).

У даному випадку обов`язок із вжиття відповідних заходів щодо ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» покладається на відповідача.

При цьому суд погоджується з доводами прокурора, що невиконання вимог закону щодо винесення меж заказника в натурі (на місцевості) унеможливлює якісне забезпечення режиму заповідного об`єкту, його належну охорону та збереження, оскільки земельна ділянка до Державного земельного кадастру не внесена та межі заповідника чітко не визначені.

Під час розгляду справи судом встановлено, що Савинською селищною радою, всупереч проаналізованим вище правовим нормам, з моменту правонаступництва не вживаються заходи з організації проведення робіт із винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе», та закріплення їх в натурі (на місцевості).

При цьому Савинська селищна рада, будучи належним чином повідомленою про розгляд цієї адміністративної справи, відзиву на позовну заяву не подала, так само як і не надала суду жодних доказів, які б спростовували доводи прокурора щодо допущення радою спірної бездіяльності або ж вказували на те, що відповідач на сьогодні вчиняє необхідні дії для організації проведення робіт із винесення меж заказника та їх закріплення в натурі (на місцевості).

Зазначене, на думку суду, свідчить про неправомірну бездіяльність Савинської селищної ради, як відповідального органу влади у спірних правовідносинах.

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, враховуючи з`ясовані обставини справи, суд вважає доведеним, що на дату прийняття рішення у цій справі відповідач не усунув тих порушень вимог чинного законодавства, які зумовили необхідність звернення прокурора до суду задля захисту інтересів держави.

Тому заявлений адміністративний позов суд визнає обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, сплачений прокуратурою судовий збір з відповідача не стягується.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області (вул. Донця-Захаржевського, буд. 4, м. Ізюм, Харківська область, 64300), Харківської обласної державної адміністрації (вул. Сумська, буд. 64, м. Харків, 61000, ) до Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області (вул. Соборна, буд. 49, с. Савинці, Ізюмський район, Харківська область, 64270, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Зобов`язати Савинську селищну раду Ізюмського району Харківської області забезпечити проведення робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення «Бойневе», загальною площею 17,4 га, який знаходиться в с. Залиман в межах Савинської селищної територіальної громади, та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 29.08.2022.

Суддя Д.А. Волошин