Справа № 640/506/21
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2022 року м. Київ № 640/506/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вовка П.В. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці, Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування акту та рішення, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) до Державної служби України з питань праці (далі також - відповідач-1), Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі також - відповідач-2), Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області (далі також - відповідач-3), в якому позивач просить суд:

визнати протиправним і скасувати складений 19 червня 2020 року утвореною згідно наказу начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 23 березня 2020 року за № 20 Комісією Акт розслідування нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/НП), затверджений начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області 22 червня 2020 року;

визнати протиправним і скасувати рішення Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, оформлене листом від 31 липня 2020 року за № 14-1113-11/04, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_1 на складений 19 червня 2020 року утвореною згідно наказу начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 23 березня 2020 року за № 20 Комісією Акт розслідування нещасного випадку, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/НП), затверджений начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області 22 червня 2020 року;

визнати протиправною бездіяльність Державної служби України з питань праці щодо розгляду та вирішення скарги позивача ОСОБА_1 на рішення підпорядкованого підрозділу про залишення без змін акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 16 січня 2020 року о 07 год. 00 хв. (за формою Н-1/НП);

зобов`язати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області провести повторне розслідування нещасного випадку на виробництві (під час проходження публічної служби) із потерпілою ОСОБА_1 , який стався 16 січня 2020 року о 7 год. 00 хв. у ванній кімнаті в готелі « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням мотивів та висновків адміністративного суду у цій адміністративній справі.

Ухвалою суду від 15 лютого 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/506/21, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи під головуванням судді Мамедової (Шрамко) Ю.Т .

У зв`язку із тимчасовою непрацездатністю вказаної вище судді на підставі розпорядження від 18 травня 2022 року № 696, здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи №640/506/21.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа №640/506/21 була розподілена на суддю Вовка П.В.

Ухвалою суду від 26 травня 2022 року дану справу прийнято до розгляду та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про порушення порядку проведення розслідування нещасного випадку, що, в свою чергу, потягло за собою прийняття відповідачами неправомірних рішень, що становлять предмет оскарження. Крім того, позивач наголошує на протиправній бездіяльності відповідача-1 через нерозгляд ним відповідної скарги позивача.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідачі, у наданих суду відзивах, наголошують, що оскаржувані позивачем рішення фактично втратили свою силу з огляду на вчинення ними дій по проведенню повторного розслідування нещасного випадку. Зазначене, зокрема на думку відповідача-1, виключає будь-яку можливу протиправну бездіяльність у межах спірних правовідносин.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, 13 травня 2008 року позивача указом Президента України від № 432/2008 було призначено суддею Перевальського районного суду Луганської області строком на п`ять років.

Постановою Верховної Ради України від 23 травня 2013 року суддя ОСОБА_1 була обрана суддею Ленінського районного суду міста Луганська безстроково.

Указом Президента України від 14 лютого 2015 року за № 81/2015 суддя ОСОБА_1 була переведена на роботу на посаді судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська.

14 січня 2020 року Головою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська було видано наказ за № 4-К про відрядження судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя для участі у засіданні дисциплінарної справи.

Як зазначає позивач, вранці 16 січня 2020 року, перебуваючи у готелі«Лук`янівський», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Білоруська, буд. 3, і збираючись на засідання Вищої ради правосуддя, о 7 год. 00 хв. суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 послизнулася у ванній кімнаті та вдарилася головою, у зв`язку з чим персонал готелю викликали їй швидку медичну допомогу, співробітники якої, у свою чергу, доправили постраждалу до лікарні КНП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги».

Зі змісту виданої Київською міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги виписки № 970 від 30 січня 2020 року із медичної карти хворого вбачається, що 16 січня 2020 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 була госпіталізована до стаціонару лікарні, де їй було встановлено наступний діагноз: закрита черепно- мозкова травма: струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

Як наслідок, 16 січня 2020 року судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 було видано (відкрито) лікарняний лист. 31 січня 2020 року вказаний лікарняний лист було закрито, а постраждалу ОСОБА_1 направлено до невролога у поліклініку за місцем проживання у місті Дніпро.

13 березня 2020 року позивач звернулась до відповідача-3 із заявою, в якій просила прийняти рішення про проведення розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався з нею 16 січня 2020 року.

Комісією, утвореною наказом начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 23 березня 2020 року № 20, було складено акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1/НП від 19 червня 2020 року (затверджений начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області 22 червня 2020 року), яким нещасний випадок, що описаний вище, не визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом.

Рішенням Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, оформленим листом від 31 липня 2020 року за № 14-1113-11/04, скаргу позивача на вказаний акт Комісії було залишено без задоволення і відмовлено у видачі припису відповідно до п. 55 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17 квітня 2019 року (далі - Порядок № 337).

Державна служба України з питань праці розглянула звернення ОСОБА_1 від 05 січня 2021 року щодо незгоди з результатами розслідування нещасного випадку, який стався 16 січня 2020 року під час перебування у відрядженні на посаді судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська та надано відповідь за результатами розгляду скарги від 09 лютого 2021 року №775/2.0/9.2-ЗВ-21.

Так, за результатами розгляду доданих до звернення матеріалів, відповідачем-1 виявлено недостатнє виконання Комісією з розслідування вищезазначеного нещасного випадку, утвореною наказом Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 23 березня 2020 року № 20, обов`язків, визначених вимогами п. 33 Порядку № 337, в частині з`ясування обставин та причин настання нещасного випадку.

25 січня 2021 року, за результатами розгляду листа ОСОБА_1 від 05 січня 2021 року відповідач-1 листом № 432/2.0/9.2-ЗВ-21 доручив відповідачу-2 вжити відповідних заходів реагування, передбачених абз. 2 п. 55 Порядку № 337, щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 .

На підставі наведеного, відповідачем-2 видано обов`язковий до виконання начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області припис за формою Н-9 від 04 лютого 2021 року № 3/5.4 щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався 16 січня 2020 року з суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

За приписами ч. 2 статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як передбачено п. 33 Порядку № 337, комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:

провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно- супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обгрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Відповідно до абз. 3 п. 58 Порядку № 337, Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадк

Пунктом 58 Порядку № 337 також визначено, що повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

При цьому, згідно з п. 51 Порядку № 337, у разі повторного розслідування (спеціального розслідування) у розділі 6 акта за формою Н-1 «Висновок комісії» робиться запис про визнання акта за формою Н-1 попереднього розслідування недійсним.

У контексті наведеного, суд звертає увагу на те, що Комісією, утвореною наказом начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області від 10 лютого 2021 року № 15, за наслідком проведення повторного розслідування було складено акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1/НП від 29 липня 2021 року, яким нещасний випадок, що описаний вище, не визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом. При цьому, у вказаному акті зроблено застереження про те, що акт розслідування нещасного випадку від 22 червня 2020 року вважається нечинним на підставі складання нового акту.

З наведеного вище вбачається, що, по-перше, відповідачем-1 не було допущено протиправної бездіяльності у межах спірних правовідносин, оскільки ним були вчинені дії, спрямовані на проведення повторного розслідування (25 січня 2021 року листом № 432/2.0/9.2-ЗВ-21 відповідач-1 доручив відповідачу-2 вжити відповідних заходів реагування, передбачених абз. 2 п. 55 Порядку № 337, щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку з ОСОБА_1 ).

По-друге, сам оскаржуваний акт Комісії від 22 червня 2020 року є нечинним в силу вимог п. 51 Порядку № 337 на підставі складання нового акту від 29 липня 2021 року.

По-третє, станом на час прийняття даного рішення, оскаржуване рішення відповідача-2, оформлене листом від 31 липня 2020 року за № 14-1113-11/04, фактично втратило свою юридичну силу, оскільки не має своїм наслідком жодних змін у правовому становищі позивача, не створює для нього прав або обов`язків, оскільки акт Комісії від 22 червня 2020 року, як вже зазначалось, є нечинним, а самим відповідачем-2 вчинені дії щодо проведення повторного розслідування, у зв`язку з чим ним був виданий відповідний припис за формою Н-9 від 04 лютого 2021 року № 3/5.4.

Відповідно до ч. 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Таким чином, за наслідком дослідження судом всіх обставин у межах розгляду даної справи не було встановлено порушення відповідачами прав, свобод або інтересів позивача, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень та бездіяльності на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, доходить висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки оскаржувані рішення відповідають наведеним у ч. 2 статті 2 КАС України критеріям, а обставини вчинення протиправної бездіяльності під час розгляду справи встановлені не були.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної служби України з питань праці (01601, місто Київ, вулиця Десятинна, будинок 14; ), Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (49107, місто Дніпро, вулиця Казакова, будинок 1-Д; ), Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області (49027, місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 21-А; ) про визнання протиправними та скасування акту та рішення, визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.В. Вовк