Справа № 240/18020/22
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2022-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 серпня 2022 року м. Житомир справа № 240/18020/22

категорія 112030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації, Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області про стягнення коштів,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

Стягнути з Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області та Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області на користь ОСОБА_1 суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції, відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання постанови Народицького районного суду Житомирської області від 17.01.2011 у судовій справі №2-а-152/11 в розмірі 42 305,40 грн. за період з 31.12.2008 по 22.08.2022.

Стягнути з Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області та Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області на користь ОСОБА_1 три проценти річних від простроченої суми боргу, відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання постанови Народицького районного суду Житомирської області від 17.01.2011 у судовій справі №2-а-152/11 в розмірі 4 838,23 грн. за період з 31.12.2008 по 22.08.2022.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. При цьому позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Аналізуючи частину першу статті 5 КАС України, суд звертає увагу на те, що права, свободи або законні інтереси особи підлягають судовому захисту в адміністративному суді за наявності наступних обов"язкових умов безпосереднього порушення прав, свобод або законних інтересів особи, вчинення такого порушення законодавчо визначеним суб"єктом, а саме суб"єктом владних повноважень, та у разі порушення прав, свобод або законних інтересів особи у спосіб встановлений законодавством, а саме рішенням, дією чи бездіяльністю такого суб"єкта.

За змістом положень ст.ст. 244-245 КАС України для задоволення позовних вимог щодо зобов`язання відповідача вчинити певні дії суду необхідно встановити, яку протиправну бездіяльність допущено відповідачем чи які конкретно протиправні дії було вчинено відповідачем. Тобто, під час звернення до суду позивачем необхідно пред`явити в позові основну позовну вимогу (визнання рішення, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень протиправними) та похідну позовну вимогу (зобов`язання скасування рішення, утриматися від вчинення певних дій чи вчинити певні дії, стягнення).

Отже, якщо позивачем пред`явлено адміністративний позов, він має містити ознаки публічно-правового спору та позовна заява має містити вимоги, що відповідають ч.1 ст.5 КАС України.

Разом з тим, позовні вимоги, викладені у прохальній частині не відповідають ч.1 ст.5 КАС України.

З огляду на те, що прохальна частина адміністративного позову містить лише вимоги про стягнення, що є способом захисту порушеного права, проте не визначає, внаслідок яких та чиїх рішень, дій чи бездіяльності було порушено права позивача, а відтак суд приходить до висновку, що позивачу необхідно уточнити прохальну частину адміністративного позову.

Крім того, пунктами 4 та 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, суд звертає увагу, що 24.03.2021 Розпорядженням голови Житомирської обласної державної адміністрації за №196 затверджено передавальний акт балансових рахунків, матеріальних цінностей та активів Народицької районної державної адміністрації Житомирської області до правонаступника Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області.

Так, відповідно до останнього всі зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Народицької районної державної адміністрації Житомирської області перед кредиторами, дебіторами, усі права та обов`язки, а також всі активи і пасиви переходять до правонаступника - Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області.

Отже, позивачу необхідно викласти у прохальній частині позовної заяви зміст позовних вимог до кожного з відповідачів.

Згідно з ст. 160 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен пересвідчитись, серед іншого, про наявність права на позов у матеріальному розумінні, а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Позивач у позовній заяві зазначає, що станом на 22.08.2022 постанова Народицького районного суду Житомирської області від 17.01.2011 у судовій справі №2-а-152/11 не виконана.

Тобто, зі змісту позовної заяви слідує, що звернення з даним позовом зумовлене невиконанням судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

З огляду на зазначене, процесуальним законом встановлено порядок виконання судових рішень в адміністративних справах та визначено певну послідовність дій, які необхідно вчинити для того, щоб зобов`язати відповідача належним чином виконати рішення суду.

Позовні вимоги, предметом яких є невиконання чи неналежне виконання судового рішення, повинні вирішуватися в межах відповідної справи (невиконання рішення у якій оскаржується) в порядку статті 383 КАС України і не можуть розглядатися в іншому (новому) позовному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне вказати, якщо позивач вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідачів на виконання постанови суду у судовій справі №2-а-152/11 порушувалися його права, свободи чи інтереси, то він повинен був звернутись до суду у порядку ст. 383 КАС України із заявою про визнання протиправним рішення дій чи бездіяльності відповідача, а не пред`являти новий адміністративний позов.

Натомість, якщо позивач вважає, що між ним та відповідачем виник новий спір з нових підстав, у зв`язку з чим подано дану позовну заяву, то йому необхідно обґрунтувати відповідну правову позицію із зазначенням нових обставин, які на переконання позивача, є підставою для звернення з новою позовною заявою.

Отже, вказані у позовній заяві обставини позбавляють суд можливості вирішити питання, чи є заявлені вимоги самостійними позовними вимогами про вирішення нового спору, чи повинні вирішуватися за правилами ст. 383 КАС України шляхом подання до суду окремої заяви. Як наслідок, судом не може бути вирішено питання щодо відкриття провадження у справі.

Крім того, якщо заявлені позивачем вимоги повинні розглядатися як адміністративний спір, то позовна заява має відповідати вимогам ст.160, 161 КАС України, а у випадку, якщо такі вимоги заявлені щодо визнання протиправними дій, вчинених відповідачем на виконання рішення суду, то заява має відповідати вимогам ст.383 КАС України.

Таким чином, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву, з врахуванням вказаних в ухвалі недоліків.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Капинос