Справа № 387/443/22
Суддя: Майстер І. П.
Дата ухвалення: 2022-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 387/443/22
Номер провадження по справі 2-а/387/18/22
У Х В А Л А

29 серпня 2022 року смт Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Майстер І. П.

розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до УПП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області звернувся ОСОБА_1 із адміністративним позовом до УПП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши надані до суду матеріали, суд вважає, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 166-161 КАС України її слід залишити без руху з наступних підстав.

Також дослідивши адміністративний позов, вважаю, що він не відповідає вимогам ч. 5 ст. 160 КАС України та не містить: повне найменування місцезнаходження (для юридичних осіб); офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Крім того код ЄДРПОУ відповідача зазначений у позовній заяві 40108824 належить Головному управлінню Національної поліції в Хмельницькій області.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, згідно з вимогами ст.169 КАС України позовну заяву необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків шляхом подачі до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку.

Крім того згідно із частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ст.213 КпАП України справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 ст.222 КпАП України).

При цьому, приписами ч.1 ст.13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч.1 ст.15 «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Використання у вищезазначених нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

З огляду на викладене, оскільки зазначений відповідач - Управління патрульної поліції в Кіровоградській області є структурним підрозділом Національної поліції України, який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, суд зазначає, що належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції у цьому випадку є Департамент патрульної поліції, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, оскільки Управління патрульної поліції в Кіровоградській області є лише територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції та не має статусу юридичної особи.

Таким чином суд зазначає, що Управління патрульної поліції в Кіровоградській області, яке є структурним підрозділом Національної поліції України, та не є юридичною особою,не може бути визначений в якості відповідача у даній справі.

Таким чином, належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, повинен бути відповідний орган Національної поліції.

Отже, позивачу необхідно визначитися з колом відповідачів у справі, оскільки Управління патрульної поліції Кіровоградській області ДПП не має статусу юридичної особи, а являється структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до УПП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення- залишити без руху, надавши строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

Попередити ОСОБА_1 про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) та не підлягає оскарженню.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області І. П. Майстер