Справа № 640/7324/22
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2022-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху у відкритому провадженні

11 липня 2022 року м. Київ № 640/7324/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліна Л.О., вирішивши питання залишення позову без руху після відкриття провадження у справі та питання дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду із позовними вимогами у справі

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції у місті Києві
провизнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві (далі також - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві від 10 березня 2022 №422 о/с "Щодо особового складу" в частині звільнення ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді "оперуповноваженого" сектору кримінальної поліції відділу №2 (з обслуговування мікрорайону "Сирець") Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві. У разі скорочення посади, на якій працював позивач, поновити на рівнозначній посаді або внести відповідні зміни до штатного розпису;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві встановити ОСОБА_1 надбавку за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві виплатити ОСОБА_1 розмір грошового забезпечення з урахуванням надбавки за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року за виключенням вже виплачених сум;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в місті Києві на користь ОСОБА_1 належне йому грошове забезпечення за березень місяць 2022 року, з урахуванням премії у розмірі 30000,00 грн. за фактичне виконання службових обов`язків під час воєнного стану;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в місті Києві середній заробіток за час вимушеного прогулу розрахований станом на день винесення рішення у цій справі на користь позивача;

- стягнути з Головного управління Національної поліції України в м. Києві на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у сумі 50 000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.05.2022 року залишено позов без руху та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання копій позовної заяви з додатками для відповідачів та заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Через канцелярію суду 30.05.2022 року представником позивача подано клопотання про поновлення строку звернення до суду та примірник позовної заяви для відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.06.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Через канцелярію суду 27.06.2022 року Головним управлінням Національної поліції у м. Києві подано клопотання про закриття провадження у справі.

В свою чергу, через канцелярію суду 05.07.2022 року представником позивача подані заперечення проти закриття провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2022 року клопотання Головного управління Національної поліції у м. Києві про закриття провадження у справі задоволено частково; закрито провадження в адміністративній справі №640/7324/22 в частині позовних вимог: визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві від 10 березня 2022 №422 о/с «Щодо особового складу» в частині звільнення ОСОБА_1 ; поновити ОСОБА_1 на посаді «оперуповноваженого» сектору кримінальної поліції відділу №2 (з обслуговування мікрорайону «Сирець») Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві. У разі скорочення посади, на якій працював позивач, поновити на рівнозначній посаді або внести відповідні зміни до штатного розпису; стягнути з Головного управління Національної поліції в місті Києві на користь ОСОБА_1 належне йому грошове забезпечення за березень місяць 2022 року, з урахуванням премії у розмірі 30000,00 грн. за фактичне виконання службових обов`язків під час воєнного стану; стягнути з Головного управління Національної поліції в місті Києві середній заробіток за час вимушеного прогулу розрахований станом на день винесення рішення у цій справі на користь позивача; попереджено позивача, що повторне звернення з тими самими вимогами до адміністративного суду не допускається.

Отже, судом продовжено розгляд справи в межах предмета позову:

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві встановити ОСОБА_1 надбавку за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві виплатити ОСОБА_1 розмір грошового забезпечення з урахуванням надбавки за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року за виключенням вже виплачених сум;

- стягнути з Головного управління Національної поліції України в м. Києві на користь ОСОБА_2 моральну шкоду у сумі 50 000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень).

Згідно з частиною тринадцятою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до пунктів 3-5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються:

зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, згідно з пунктами 3, 4 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Позивач просить суд: зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві встановити ОСОБА_1 надбавку за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року; зобов`язати Головне управління Національної поліції у м. Києві виплатити ОСОБА_1 розмір грошового забезпечення з урахуванням надбавки за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року за виключенням вже виплачених сум.

Таким чином, оскільки позивачем заявлено позовну вимоги зобов`язаного характеру, в той час, як не зазначено, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено право позивача, останнім має бути визначено спосіб захисту порушеного права відповідно до конструкції, запропонованої пунктами 3, 4 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, із відповідним обґрунтуванням порушеного права такою дією або бездіяльністю у позовній заяві.

Зокрема, заявляючи позовну вимогу про стягнення з Головного управління Національної поліції України в м. Києві на користь ОСОБА_2 моральної шкоди у сумі 50 000,00 грн., позивачем не надано суду обґрунтований розрахунок суми, що на його думку підлягає стягненню, та підтверджується відповідними доказами.

Крім того, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору або доказів звільнення від сплати судового збору.

Так, з прохальної частини позову в межах позовних вимог, що розглядаються судом, позивачем заявлено три позовні вимоги, а саме: дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового.

Суд зауважує, що згідно із сталою судовою практикою, викладеною, зокрема, постанові Верховного Суду від 28.11.2018 року у справі №761/11472/15-ц, вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Таким чином, суд звертає увагу позивача на наступні положення законодавства України.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду: адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; адміністративного позову майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням розміру позовних вимог та встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позивачеві за подання до суду даного позову необхідно сплатити 2 977,20 грн. (992,40 х 3) судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду доказу звільнення від сплати судового збору або доказу сплати судового збору в сумі 2 977, 20 грн. на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському р-ні м.Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4026007, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу «Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд м. Києва».

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви з урахуванням висновків суду, викладених в цій ухвалі, яку подати у відповідній кількості примірників;

- доказ сплати судового збору або доказ звільнення від його сплати.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Крім того, суд зауважує наступне.

Частинами першою та другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зауважує, що строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, позивачем заявлено позовні вимоги про:

- зобов`язання Головного управління Національної поліції у м. Києві встановити ОСОБА_1 надбавку за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року;

- зобов`язання Головного управління Національної поліції у м. Києві виплатити ОСОБА_1 розмір грошового забезпечення з урахуванням надбавки за стаж служби у розмірі 25% від посадового окладу, починаючи з 01 липня 2020 року за виключенням вже виплачених сум.

В обґрунтування позовних вимог в цій частині позивачем зазначено, що вказані надбавки відповідачем не виплачуються з першого дня служби ОСОБА_1 , що підтверджується наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 01.07.2020 року №503о/с.

Отже, про порушене право позивачу відомо з 01.07.2020 року, в той час, як із позовом до суду останній звернувся лише 13.05.2022 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, встановленого процесуальним законом у справах щодо проходження публічної служби.

В свою чергу, з поданої на усунення недоліків позову заяви про поновлення строку звернення до суду, поважні причини пропуску строку звернення до суду саме з цими позовними вимогами позивачем не вказано.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE (заява №18986/06) від 16.02.2017 року (набуло статусу остаточного 16.05.2017 року). Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 4 жовтня 2001 року; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 1 квітня 2008 року; and Muscat, цит.вище, § 44) (п. 53).

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, проте у позивачем про його поновлення не заявлено.

Відповідно до частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно протягом десяти днів звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду.

Керуючись статтями 121-123, 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та подання заяви про поновлення строку звернення до суду протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною п`ятнадцятою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Попередити позивача про наслідки неподання заяви про поновлення строку звернення до суду, передбачені частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Маруліна