Справа № 640/799/20
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/799/20 Суддя (судді) першої інстанції: Гарник К.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

при секретарі судового засідання Почепі В.В.,

за участю учасників судового процесу:

від позивача: Кужим А.М.

від відповідача 1 (апелянт): Фесюк О.В.

від відповідача 2 (апелянт): не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, висновку що оцінювання результатів службової діяльності, результатів виконання завдань державним службовцем, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_2 з позовом до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (надалі - відповідач 1), Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області (надалі - відповідач 2), у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №576-К від 16 грудня 2019 року "Про звільнення ОСОБА_2 " та поновити ОСОБА_2 на посаді заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році" в частині затвердження результату оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 з оцінкою "негативна";

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році в частині оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 з оцінкою "негативна", затверджений наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року;

- визнати протиправними та скасувати результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2019 рік заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 з оцінкою "негативна" від 01 листопада 2019 року;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що наказом Голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №1131-к від 20 жовтня 2016 року його було призначено на посаду заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області. 10 грудня 2018 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області погоджено завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В". Відповідно до затвердженого графіку, позивачем 28 жовтня 2019 року направлено результати в електронній формі. За результатами оцінювання діяльності заступників керівників територіальних органів Держпродспоживслужби сформовано висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача з середнім балом 2,4. Наказом від 11 грудня 2019 року №569-к затверджено вказаний вище висновок та наказом від 16 грудня 2019 року №576-к позивача звільнено з займаної посади з 18 грудня 2019 року у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до пункту 3 частини 1 статті 87 Закону України "Про державну службу". Незгода позивача з вказаними наказами, результатами виконання завдань та висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності стали підставою для звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року адміністративний позов задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році" в частині затвердження результату оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 з оцінкою "негативна";

- визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №576-К від 16 грудня 2019 року "Про звільнення ОСОБА_2 ";

- поновлено ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області з 19 грудня 2019 року;

- стягнуто з Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, місто Вишневе, вулиця Балукова, будинок 22, ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19 грудня 2019 року по 15 вересня 2021 року в сумі 283237,08 грн (двісті вісімдесят три тисячі двісті тридцять сім гривень 08 копійок);

- у задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідачем 1 (надалі - апелянт 1) подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування всіх обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт 1 вказує на те, що 10 грудня 2018 року позивачу були визначені завдання на 2019 рік, за результатами виконання яких встановлено наступне: по завданню №1 - завдання виконані своєчасно, результат якого можна повною мірою використати в роботі, бал 3; по завданню №2-завдання виконано своєчасно, результат високої якості, бал - 4; по завданню №3 - завдання виконані своєчасно, результат якого можна повною мірою використати в роботі, бал - 3; по завданню №4 - завдання виконано частково, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, бал - 1; завдання №5 - завдання виконано частково, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, бал - 1. Апелянт 1 зазначає, що відповідача 2, оцінювання виконання завдань було проведено об`єктивно, з урахуванням вимог законодавства, що позивач за результатами оцінювання службової діяльності за 2019 рік отримав оцінку "негативна", у зв`язку з чим було видано наказ від 16 грудня 2019 року №576-к про звільнення позивача з займаної посади, а тому, на думку відповідач 1, останній діяв у відповідності до вимог законодавства, а отже рішення суду є необгрунтованим. Крім того, апелянт 1 зазначає, що висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців відповідно до вимог законодавства затверджується відповідним наказом суб`єкта призначення, у зв`язку з чим наказ від 11 грудня 2019 року №569-к є правомірним.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідачем 1 (надалі - апелянт 2) подано апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування всіх обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт 2 вказує на те, що 10 грудня 2018 року позивачу були визначені завдання на 2019 рік, за результатами виконання яких встановлено наступне: по завданню №1 - завдання виконані своєчасно, результат якого можна повною мірою використати в роботі, бал 3; по завданню №2-завдання виконано своєчасно, результат високої якості, бал - 4; по завданню №3 - завдання виконані своєчасно, результат якого можна повною мірою використати в роботі, бал - 3; по завданню №4 - завдання виконано частково, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, бал - 1; завдання №5 - завдання виконано частково, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, бал - 1. Відповідача 2 зазначає, що оцінювання виконання завдань було проведено об`єктивно, з урахуванням вимог законодавства, що висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців є обґрунтованим.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав апеляційну каргу в повному обсязі, з підстав зазначених у апеляційній скарзі.

Відповідачем 2 подано відзив на апеляційну скаргу відповідача , в якому зазначив, що скарга апелянта 1 підлягає задоволенню.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення апеляційних скарг у повному обсязі. Позивачем подано відзив на апеляційні скарги відповідачів, в якому зазначив, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог законодавства..

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що Наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів "Про призначення заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області" від 20 жовтня 2016 року №1131-к ОСОБА_2 з 21 жовтня 2016 року призначено на посаду заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області з посадовим окладом згідно з штатним розписом за переведенням з Головної державної фітосанітарної інспекції.

10 грудня 2018 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області позивачу визначено та затверджено завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" та "В" на 2019 рік (позивача), а саме,

Завдання №1 Забезпечення належного контролю за проведенням обстежень місць вирощування, виробництва чи зберігання сільськогосподарської продукції з метою дотримання фітосанітарних заходів країн імпорту;

Ключові показники результативності, ефективності та якості Завдання №1: Забезпечено відповідно до вимог наказу Мінагрополітики від 07 серпня 2012 року №487 проведення обстежень місць вирощування с/г продукції, а саме: 2 лісових господарства, 4 тепличних господарства, 1 господарство (ягідник) (здійснення моніторингу та підготовка аналітичної довідки), строк виконання - вересень 2019 року.

Завдання №2 Створення умов для підвищення професійної компетентності спеціалістів управління фітосанітарної безпеки;

Ключові показники результативності, ефективності та якості Завдання №2: протягом звітного періоду забезпечено проведення 3-х навчальних семінарів для підвищення професійного рівня спеціалістів, строк виконання - жовтень 2019 року;

Завдання №3 забезпечення проведення обстежень складських приміщень для зберігання пестицидів і агрохімікатів.

Ключові показники результативності, ефективності та якості Завдання №3: протягом звітного періоду забезпечено проведення обстежень складських приміщень з дотриманням ДСП 8.8.1.2-001-98, ДСП 173-96 - 100% відповідно до поданих заяв (здійснено моніторинг), строк виконання - жовтень 2019 року;

Завдання №4 забезпечення контролю за роботою спеціалістів управління фітосанітарної безпеки в районах та на пунктах при митних постах;

Ключові показники результативності, ефективності та якості Завдання №4: протягом звітного періоду забезпечено проведення 10-ти перевірок пунктів в районах та при митних постах на території Київської області та м. Києва, строк виконання - жовтень 2019 року;

Завдання №5 забезпечення організації проведення навчання осіб, робота яких пов`язана з транспортуванням, зберіганням, застосуванням та торгівлею пестицидами і агрохімікатами;

Ключові показники результативності, ефективності та якості Завдання №5: протягом звітного періоду забезпечено проведення навчань осіб - 100% відповідно до поданих заяв, строк виконання - жовтень 2019 року.

В подальшому, позивачем відповідно до графіку проведення оцінювання подано результати виконання Завдання.

Відповідно до результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" та "В" за 2019 рік від 01 листопада 2019 року вбачається наступне:

Завдання №1: забезпечено проведення обстежень місць вирощування с/г продукції, а саме: 2 лісових господарства, 2 тепличних господарства, 24 посіви зернових (3-соняшник, 9-ячмінь, 12-кукурудза), 2 картопля, 3 господарства підтримання статусу вільних місць виробництва, 9 господарств знято вільні місця виробництва відповідно до вимог наказу Мінагрополітики від 07 серпня 2012 року №487 (здійснення моніторингу та підготовка аналітичної довідки), строк фактичного виконання - травень-вересень 2019 року, лютий - вересень 2019 року, червень-вересень 2019 року.

Обґрунтування завдання виконані своєчасно, результат якого можна повною мірою використати в роботі.

Бал - 3.

Завдання №2: забезпечено проведення 4-х навчальних семінарів для підвищення професійного рівня спеціалістів:

- особливості розвитку деяких регульованих шкідливих організмів, обстеження посівів сільськогосподарських культур. Встановлення зон (виробничих ділянок) вільних від регульованих шкідливих організмів з метою виконання деяких вимог рішення Євразійської економічної комісії про затвердження Єдиних карантинних фітосанітарних вимог. Виявлення невідповідностей об`єктів регулювання фітосанітарним вимогам, нотифікаційні повідомлення (МСФ3 13) (79 спеціалістів пройшли навчання);

- особливості розвитку регульованих шкідливих організмів листяних культур та садивного матеріалу, ознаки ураження та заходи боротьби. Порядок ввезення та переміщення садивного матеріалу;

- особливості розвитку карантинних шкідливих організмів, проведення обстеження місць вирощування рослин під час періоду вегетації, складів та інших місць зберігання на відповідність Протоколам фітосанітарних та інспекційних вимог щодо експорту кукурудзи, сої та ячменю з України до Китайської Народної Республіки. Небезпека та наслідки використання нелегальних засобів захисту рослин;

- особливості здійснення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на дотримання законодавства у сфері захисту та карантину рослин (78 спеціалістів пройшли навчання);

- візуальні ознаки пошкодження та ураження регульованими шкідливими організмами об`єктів регулювання (картоплі, садивного та насіннєвого матеріалу, свіжих фруктів і овочів);

- особливості розвитку регульованих шкідливих організмів, ознаки ураження та заходи боротьби;

- моніторинг регульованих шкідливих організмів обмежено поширених на території Київської області. Міжнародні вимоги до заходів з обстеження (МСФЗ 6 "Вказівки щодо нагляду", МСФЗ 23 "Вказівки щодо огляду", МСФЗ 8 "Визначення статусу шкідливого організму в зоні") Порядок встановлення карантинного режиму (77 спеціалістів пройшли навчання);

- аналіз ризику ввезення регульованих шкідливих організмів. Міжнародне законодавство в сфері карантину рослин. Фітосанітарні вимоги різних країн світу щодо імпорту об`єктів регулювання (66 спеціалістів пройшли навчання).

Строк фактичного виконання: 12-13 лютого 2019 року; 16-17 квітня 2019 року; 04-05 червня 2019 року; 10-11 вересня 2019 року.

Обґрунтування завдання виконані своєчасно, результат високої якості.

Бал - 4.

Завдання №3 забезпечено проведення обстежень складських приміщень з дотриманням вимог ДСП 8.8.1.2-001-98, ДСП 173-96 - 100% відповідно до поданих заяв:

- ПП "Агрофірма "Розволожжя". Строк фактичного виконання 09 січня 2019 року;

- ТОВ "Сесвандерхаве - Україна". Строк фактичного виконання 25 січня 2019 року;

- ФОП " ОСОБА_3 ". Строк фактичного виконання 27 лютого 2019 року;

- ПОПП "Еліта". Строк фактичного виконання 13 березня 2019 року;

- ТОВ "Агрітех Україна". Строк фактичного виконання 15 березня 2019 року;

- Підприємства з іноземною інвестицією "Ост-Вест-Експрес". Строк фактичного виконання 20 березня 2019 року;

- ПрАТ "Кагарлицький райагропостач". Строк фактичного виконання 12 квітня 2019 року;

- СТОВ "Агросвіт". Строк фактичного виконання 19 квітня 2019 року;

- ТОВ "Нертус ЛТД". Строк фактичного виконання 10 травня 2019 року;

- ПАТ "УІФК-АГРО". Строк фактичного виконання 15 травня 2019 року;

- ТОВ "Українська молочна компанія". Строк фактичного виконання 15 травня 2019 року;

- ТОВ "Рем Транс". Строк фактичного виконання 29 травня 2019 року;

- ТОВ "Сімейний сад". Строк фактичного виконання 06 червня 2019 року;

- ТОВ "Ренус Ревайнел". Строк фактичного виконання 13 червня 2019 року;

-ТОВ "Беру Комерц". Строк фактичного виконання 21 червня 2019 року;

- ТОВ "Агроміксактив". Строк фактичного виконання 04 липня 2019 року;

- ТОВ "Інтерагроінвест". Строк фактичного виконання 09 липня 2019 року;

- СП ТОВ "Нива Переяславщини". Строк фактичного виконання 11 липня 2019 року;

- ТОВ "Українська молочна компанія". Строк фактичного виконання 25 липня 2019 року;

- ТОВ "Агрофірма "Колос". Строк фактичного виконання 31 липня 2019 року;

- ПрАТ "Агрофорт". Строк фактичного виконання 01 серпня 2019 року;

- МПП "Ерідон". Строк фактичного виконання 15 серпня 2019 року;

- ТОВ "Асканія - Флора". Строк фактичного виконання 10 вересня 2019 року;

- ТОВ "ФЛК-Інвест". Строк фактичного виконання 26 вересня 2019 року;

- ТОВ НВП "Агросвіт". Строк фактичного виконання 26 вересня 2019 року;

-ТОВ "РОСЬ АГРО-ТРЕЙД". Строк фактичного виконання 27 вересня 2019 року.

Обґрунтування завдання виконані своєчасно, результат якого можна повною мірою використати в роботі.

Бал - 3.

Завдання №4 забезпечено проведення 13-ти перевірок пунктів в районах та при митних постах на території Київської області та м. Києва:

- ВМО №2 м/п "Вишневе" (Топ Сіті);

- ВМО №4 м/п "Східний термінал" (Проліски). Строк фактичного виконання 10 травня 2019 року, 22 травня 2019 року;

- ВМО №1 м/п "Вишневе" СМО "Арктика". Строк фактичного виконання 23 травня 2019 року;

- ВМО №1 м/п "Східний" (Ліски). Строк фактичного виконання 28 травня 2019 року;

- м/п "Димитрово" ВМО №2 (Рабен Україна). Строк фактичного виконання 28 травня 2019 року;

- ВМО №3 м/п "Святошин" (ДП "Кюне і Нагель"). Строк фактичного виконання 04 червня 2019 року;

- ВМО №1 м/п "Південний" (Васильків). Строк фактичного виконання 30 травня 2019 року;

- ВМО №1-5 а/п "Бориспіль", Строк фактичного виконання 12 червня 2019 року;

- м/п "Східний термінал" ВМО №3 (Біокон). Строк фактичного виконання 04 липня 2019 року;

- ВМО № м/п "Столичний" (ТОВ "АІТ"). Строк фактичного виконання 18 липня 2019 року;

- Вишгородський район;

- Кагарлицький район, Строк фактичного виконання 09 вересня 2019 року;

- м/п "Західний" ВМО №1 (КАТП-13054). Строк фактичного виконання 19 та 26 вересня 2019 року.

Обґрунтування завдання виконано частково, до виконання завдання державний службовець підійшов формально.

Бал - 1.

Завдання №5 забезпечено проведення навчань осіб, робота яких пов`язана з транспортуванням, зберіганням, застосування та торгівлею пестицидами і агрохімікатами: 78 навчань (52 в районах та 26 в м. Києві), присутні на навчаннях були 2336 осіб (1878 осіб в районах та 458 осіб в м. Києві). Видано 2223 допусків (посвідчень) на право роботи з пестицидами і агрохімікатами.

Строк фактичного виконання до 30 вересня 2019 року.

Обґрунтування завдання виконано частково, до виконання завдання державний службовець підійшов формально.

Бал - 1.

Середній бал за виконання завдань - 2,4. Обґрунтування оцінки: завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально.

Наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 11 грудня 2019 року №569-к затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році. Відповідно до затвердженого висновку, за оцінюванням результатів службової діяльності позивач отримав оцінку "негативна".

На підставі вказаного наказу Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16 грудня 2019 року №576-к видано наказ, яким ОСОБА_2 звільнено з посади заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області 18 грудня 2019 року у зв`язку з отриманням ним негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу".

Незгода позивача з вказаними вище результатами оцінювання службової діяльності, затвердженим висновком результатів оцінювання та вказаними вище наказами стало підставою для звернення до адміністративного суду з цією позовною заявою.

Приймаючи рішення в частині задоволення позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що з огляду на критерії виставлення балів, затверджені в Додатку 4 до Типового порядку № 640, виставлені позивачу бали свідчать про часткове виконання завдань, до виконання яких позивач підійшов формально. В свою чергу, "Обґрунтування" вказаної негативної оцінки, які викладені начальником управління, не містять жодних конкретних зауважень, заперечень, чи спростувань щодо досягнутих позивачем результатів. Таким чином, зазначене обґрунтування не відповідає критеріям виставлення балів, затверджених в Додатку 4 до Поряду № 640. Суд першої інстанції зазначив, що виставлення результатів оцінювання відбувалось формально, без будь-якого обґрунтування виставлених балів. Зважаючи на встановлену судом протиправність висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця - заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 за 2019 рік, суд дійшов висновку про визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16 грудня 2019 року №576-к "Про звільнення ОСОБА_2 ", як похідної позовної вимоги.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, визначено Законом України «Про державну службу» (надалі - Закон №889-VIII, у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії "Б", а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року №889-VIII, Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців" від 23 серпня 2017 року №640, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №591 (далі про тексту - Типовий порядок (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин)), Методичними рекомендаціями "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27 листопада 2017 року №237 (далі по тексту - Методичні рекомендації (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин)),

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону №889-VIII, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частини 2 статті 5 Закону №889-VIII, відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 44 Закону №889-VIII визначено:

Результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри (частина 1).

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (частина 2).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (частина 3).

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання (абзац 1 частини 4).

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (абзац 2 частини 4).

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина 5).

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина 6).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (частина 7).

В свою чергу, відповідно до частини 1 статті 11 Закону №889-VIII передбачено, що у разі порушення наданих цим Законом прав або виникнення перешкод у реалізації таких прав державний службовець у місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про це, може подати керівнику державної служби скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації.

Згідно з частиною 3 статті 11 Закону №889-VIII керівник державної служби зобов`язаний не пізніше 20 календарних днів з дня отримання скарги надати державному службовцю обґрунтовану письмову відповідь (рішення).

Відповідно до частини 4 цієї ж статті у разі неотримання в установлений частиною третьою цієї статті строк обґрунтованої відповіді на скаргу або незгоди з відповіддю керівника державної служби державний службовець може звернутися із відповідною скаргою до суду.

Пунктом 47 Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року № 640, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №591 передбачено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем. Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу". У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу (пункт 48 Типового порядку).

Так, пунктами 1, 3, 7 частини 1 статті 2 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII передбачено, що безпосередній керівник - найближчий керівник, якому прямо підпорядкований державний службовець; керівник державної служби в державному органі (далі - керівник державної служби) - посадова особа, яка займає вищу посаду державної служби в державному органі, до посадових обов`язків якої належить здійснення повноважень з питань державної служби та організації роботи інших працівників у цьому органі; суб`єкт призначення - державний орган або посадова особа, яким відповідно до законодавства надано повноваження від імені держави призначати на відповідну посаду державної служби в державному органі та звільняти з такої посади.

Судом першої інстанції встановлено та не заперечується сторонами, що наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів "Про призначення заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області" від 20 жовтня 2016 року №1131-к ОСОБА_2 з 21 жовтня 2016 року призначено на посаду заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області з посадовим окладом згідно з штатним розписом за переведенням з Головної державної фітосанітарної інспекції.

У відповідності до абзацу 1 частини 11 статті 44 Закону №889-VIII Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання), які займають посади державної служби категорій "А", "Б" і "В" визначає Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року № 640, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №591 (надалі - Типовий порядок).

Відповідно до пункту 4 Типового порядку учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "А"; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

Пунктом 7 Типового порядку передбачено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Приписами пункту 9 Типового порядку визначено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Нормами пункту 11 Типового порядку передбачено, що державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.

Пунктом 13 Типового порядку передбачено, що визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

У пункті 15 Типового порядку зазначено, що строк визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", встановлюється з урахуванням того, що результати виконання завдань безпосередніх керівників визначаються після результатів виконання завдань підпорядкованих їм державних службовців.

Відповідно до абзацу 1 пункту 16 Типового порядку висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Пунктом 33 Типового порядку визначено, що завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

У відповідності до пункту 34 Типового порядку завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються такими особами: державним службовцям, які займають інші посади державної служби категорій "Б" і "В", - безпосереднім керівником за погодженням з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності).

Згідно пункту 36 Типового порядку визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії "А", "Б" або "В", здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Абзацом 1 пункту 37 Типового порядку передбачено, що для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.

Пунктом 39 Типового порядку передбачено, що оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що з позивачем його безпосереднім керівником була проведена оціночна співбесіда, а сама форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8, наявна в матеріалах справи, містить лише підпис позивача щодо ознайомлення з нею після заповнення 01 листопада 2019 року, що, в свою чергу, не може вважатись доказом проведення оціночної співбесіди з позивачем.

Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання.

Оцінка у 0 бали виставляється коли завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінка в 1 бал виставляється коли завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо.

Оцінка у 2 бали виставляється у тому разі, якщо завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо).

Оцінка у 3 бали виставляється у випадку, коли завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.

Оцінка у 4 бали виставляється коли завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Відповідно до пункту 4 Розділу І Методичних рекомендацій термін "завдання державного службовця" вживається у такому значенні наперед визначений, запланований для виконання обсяг робіт (діяльності) протягом певного періоду з очікуваним досягненням мети, результатів у межах посадових обов`язків (функцій) державного службовця;

Термін "ключовий показник" - це сукупність вимірюваних кількісних та/або якісних індикаторів (параметрів), які дозволяють оцінити прогрес у виконанні державним службовцем визначених для нього завдань. Цей показник застосовується в процесі оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

Згідно пунктів 1, 2 розділу ІІ Методичних рекомендацій, які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин, завдання та ключові показники доцільно визначати індивідуально для кожного державного службовця. При цьому варто брати до уваги, що на відміну від функції, яка може здійснюватися державним службовцем постійно, виконання завдання має завершуватися досягненням конкретного результату, визначеної мети. Вимір ступеня виконання завдання (досягнення поставленої мети) рекомендується здійснювати за допомогою ключових показників. Кожне завдання державного службовця рекомендується безпосередньо пов`язувати із стратегічними цілями, пріоритетними завданнями структурного підрозділу та в цілому державного органу, в якому працює державний службовець, з урахуванням обов`язків, прав, повноважень, відповідальності, що покладаються на державного службовця визначених у його посадовій інструкції, а також у положенні про відповідний структурний підрозділ, положенні про державний орган.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Методичних рекомендацій Завдання і ключові показники доцільно вимірювати в кількісному та/або якісному вираженні, відображаючи кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В".

Згідно пункту 2 розділу ІІІ Методичних рекомендацій відповідно до пункту 12 Типового порядку кожному державному службовцю встановлюється від трьох до п`яти завдань на період, що підлягає оцінюванню.

При визначенні кількості таких завдань рекомендовано враховувати: зміст, кількість пріоритетних завдань визначених для структурного підрозділу, в якому працює державний службовець; обов`язки, права, повноваження, відповідальність, що покладені на державного службовця; період, який працює на відповідній посаді державний службовець; зміст роботи, яку виконує державний службовець, окремі повноваження (функції) можуть бути або ідентичними для декількох державних службовців, або перетинатися.

Завдання кожного державного службовця рекомендується пов`язувати із пріоритетами структурного підрозділу та стратегією/пріоритетами діяльності відповідного державного органу.

Додатком 4 до Методичних рекомендацій визначено смарт-критерії, яким мають відповідати ключові показники, зокрема:

- показник має бути конкретним. Формулювання показника має розумітися однозначно та мінімізувати можливість суб`єктивного широкого тлумачення;

- показник має піддаватися вимірюванню. Вимір здійснюється в кількісному та/або якісному вираженні. При цьому зазначається бажане (очікуване) значення показника. При використанні кількісного виміру зазначається одиниця виміру;

- показник має бути реалістичним та досяжним з точки зору наявності необхідних компетенції та ресурсів (часових, фінансових, людських, інформаційних і т.п.), які наявні в розпорядженні структурного підрозділу;

- показник має бути релевантним, тобто відповідати повноваженням (компетенції) державного службовця. Досягнення такого показника має призводити до виконання завдання в цілому;

- встановлення граничної (кінцевої) дати (періоду) досягнення показника.

Як було встановлено судом першої інстанції, позивач отримав за виконання завдань №4 та №5 бал - 1, з обґрунтуванням, що завдання виконані частково, до виконання завдань державний службовець підійшов формально, у зв`язку з чим, з урахуванням виставлених балів за виконання завдань №1-3, позивачу виставлено середній бал за виконання завдань - 2,4, тобто, позивачем отримано негативну оцінку за результатами оцінювання.

В свою чергу, слід відзначити, що з огляду на критерії виставлення балів, затверджені в Додатку 4 до Типового порядку № 640, виставлені позивачу бали свідчать про часткове виконання завдань, до виконання яких позивач підійшов формально.

В свою чергу, "Обґрунтування" вказаної негативної оцінки, які викладені начальником управління, не містять жодних конкретних зауважень, заперечень, чи спростувань щодо досягнутих позивачем результатів.

Таким чином, зазначене обґрунтування не відповідає критеріям виставлення балів, затверджених в Додатку 4 до Поряду № 640.

Крім того, результати оцінювання виконання завдань (графа "Обґрунтування") взагалі не містять в собі відомостей, в чому це проявилось та чим підтверджується часткове виконання завдань позивачем та формальний підхід до їх виконання.

При цьому, матеріали справи також не містять в собі доказів щодо того, що при виставлені позивачу негативної оцінки, начальник управління уточнював інформацію щодо фактичного виконання завдань та ключових показників і підстав, що зумовили їх часткове виконання, а також визначив ті компетенції, які можуть підвищити ефективність виконання або потребують удосконалення та які мали бути викладені за формою згідно з додатком 7 Типового порядку № 640.

Відповідача 2 зазначає, що позивач до виконання завдань поставився формально, виконавши лише кількісний ключовий показник завдання №4 (проведення 13 перевірок, а не 10, як зазначено у завданні), щодо завдання №5 представник відповідача 2 також зазначив, що позивач лише частково виконав завдання та формально поставився до його виконання, виконавши лише кількісний ключовий показник, а саме, забезпечив проведення 100 % навчань відповідно до поданих заяв, при цьому, що стосується якості та ефективності результату досягнутого позивачем, за результатами виконання завдання, то, як зазначає представник відповідача 2, зважаючи на встановлені обставини суб`єкт оцінювання конкретизував підстави для застосування оцінки в " 1 бал" та смислові значення, на обґрунтування свого рішення (в чому полягало неналежне та неякісне виконання, в чому вони проявилися).

Колегією суддів досліджено Завдання, які визначені на 2019 рік, та встановлено, шо в пункті 4 зазначено: «Протягом звітного періоду забезпечено проведення 10-ти перевірок пунктів в районах та при митних постах на території Київської області та м. Києва» (стор. 258 том І), в той час, як в оцінюванні відповідачем 2 зазначено, що позивачем було проведено 13 перевірок, отже, в чому полягає часткове виконання є необґрунтованим.

Так, відповідача 2 зазначає, навчання працівників, робота яких пов`язана з організацією та безпосереднім проведенням робіт по транспортуванню, зберіганню, застосуванню, торгівлею пестицидами та агрохімікатами, які здійснювалися спеціалістами відділу контролю за обігом засобів захисту рослин управління фітосанітарної безпеки проведені без дотримання кількості обов`язкових навчальних годин встановлених Порядком №46. Вказане, спричинило порушення Порядку одержання допуску (посвідчення) на право роботи, пов`язаної з транспортуванням, зберіганням, застосуванням га торгівлею пестицидами і агрохімікатами, оскільки саме проходження такого навчання є підставою для одержання відповідних допусків. Таким чином недбалість позивача та формальний підхід до виконання поставленого завдання, на думку представника відповідача 2, поставило під загрозу авторитет Головного управління та в тому числі дискредитує начальника Головного управління, який є безпосереднім керівником позивача.

Колегією суддів досліджено Завдання, які визначені на 2019 рік, та встановлено, шо в пункті 5 зазначено: «Протягом звітного періоду забезпеченого проведення навчання осіб -100% відповідно до поданих заявок» (стор. 258 том І), в той час, в завданні відсутнє посилання на кількості обов`язкових навчальних годин встановлених Порядком №46.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції відповідача 2 наголошує й на тому, що позивачем проігноровано під час виконання завдання №4 виявлені порушення та не проведено повторних перевірок, проте, як вбачається з матеріалів справи, дані пояснення (конкретизував своє рішення) відповідачем 2 надано, лише на вимогу суду першої інстанції щодо деталізації висновки про «часткове виконання».

Судом першої інстанції звернуто увагу, жодних доказів того, що таке обгрунтування (конкретизування своє рішення) відповідачем 2 було надано під час оціночної співбесіди, або що така взагалі була проведена з позивачем відповідачами суду не надано.

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оцінювання позивача проведено з порушенням встановленого порядку та без урахування норм чинного законодавства, оскільки відповідачем 2 не надано жодних доказів проведення моніторингу виконання позивачем завдань і ключових показників на час виставлення результатів, та відповідно доведення до відома службовця зауважень з приводу неналежного, неповного або несвоєчасного виконання завдань на 2019 рік.

Таким чином, виставлення результатів відбувалось формально, без будь-якого обґрунтування виставлених балів.

Відповідно до пункту 41 Типового порядку висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Судом першої інстанції звернуто увагу, що негативна оцінка результатів службової діяльності державного службовця є найбільш суворою, яка суттєво впливає на права особи.

В свою чергу, керівник немає абсолютної свободи на ухвалення рішень про негативну оцінку діяльності державного службовця, без наявності на це об`єктивних підстав.

Для висновку про негативну оцінку результатів діяльності державного службовця повинні бути об`єктивно встановлені факти, що свідчить про неналежне виконання ним своїх службових обов`язків, систематичне порушення дисципліни, вчинення ганебних вчинків, злочинів, корупційних правопорушень, порушення присяги, критично низький рівень теоретичних знань чи професійних навичок та інше.

При цьому, зазначені негативні факти повинні бути задокументовані під час проведення оцінювання та у разі наявності вчинені засоби реагування (догани, попередження, тощо).

Разом з цим, за відсутністю у матеріалах оцінювання державного службовця будь-яких фактів, які його негативно характеризують або свідчать про неналежне виконання своїх службових обов`язків, керівник позбавлений можливості виставляти негативну оцінку його діяльності.

Невиконання вказаних умов, призвело б до того, що керівник наділений необмеженими повноваженнями щодо безпідставного звільнення державного службовця, що суперечить статті 43 Конституції України, якою громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Отже, за відсутності будь-яких фактичних підстав та належного обґрунтування для ухвалення негативної оцінки результатів службової діяльності позивача, суд дійшов висновку, що результати оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_2 , який займає посаду державної служби категорії "Б" з оцінкою "негативна" є необґрунтованими та безпідставними.

В свою чергу, слід зазначити, що дії безпосереднього керівника позивача, в частині заповнення форми щодо результатів виконання завдань державним службовцем (позивачем), що є проміжним етапом у процедурі оцінювання державних службовців.

Так, Додаток 8 до Порядку № 640 є документом, який фіксує факт здійснення безпосереднім керівником оцінки результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", і є носієм інформації для формування відповідного висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В".

Тобто, у межах спірних правовідносин, визначена Додатком 8 до Порядку № 640 форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України. При цьому, дії безпосереднього керівника позивача щодо заповнення такої форми та включення до неї певних висновків шляхом проставляння відповідного балу не породжують обов`язкових юридичних наслідків у межах спірних правовідносин, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача (правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 31 травня 2021 року у справі №420/7110/19).

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_2 є протиправним та підлягає скасуванню.

Отже, позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №569-К від 11 грудня 2019 року "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році" в частині затвердження результату оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 з оцінкою "негативна" є похідною, вона також підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №576-К від 16 грудня 2019 року "Про звільнення ОСОБА_2 " та поновлення ОСОБА_2 на посаді заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, колегія суддів зазначає наступне.

У відповідності до пункту 3 частини 1 статті 87 Закону №889-VIII підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Зважаючи на встановлену судом протиправність висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця - заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області ОСОБА_2 за 2019 рік, отже, судом першої інстанції правомірно зроблено висновок про визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 16 грудня 2019 року №576-к "Про звільнення ОСОБА_2 ", як похідної позовної вимоги.

Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу при звільненні, колегія суддів звертає увагу, що апелянти зазначають, що дані вимоги не підлягають задоволенню, оскільки спірні накази прийняті у відповідності до вимог законодавства, без обґрунтування.

Доводи апеляційних скарг не заслуговують на увагу, оскільки їх суть зводиться до констатації норм законодавства, а не помилок чи то порушень судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення, за таких обставин доводи апеляційних скарг не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційні скарги залишаються без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частиною 1 ст. 242 КАС України встановлено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційні скарги залишаються без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів та Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 вересня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан

Повний текст постанови складено 29 серпня 2022 року.