Справа № 443/831/22
Суддя: РАВЛІНКО Р. Г.
Дата ухвалення: 2022-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №443/831/22
Провадження №2-а/443/17/22
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

30 серпня 2022 року місто Жидачів

Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відділення поліції № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до ВП №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області в якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 08.07.2022 серія БАВ № 336015, провадження у справі закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, недоведеністю, порушенням норм процесуального права, стягнути судові витрати та постановити окрему ухвалу щодо істотного порушення працівником СРПП ВП № 1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області Франківим Б.І. норм чинного законодавства.

Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 03.08.2022 позовна заява залишена без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків.

Позивач вимоги ухвали виконав, недоліки позовної заяви усунув.

Подана позовна заява та додані до неї документи відповідають загальним вимогам до форми, змісту позовної заяви та правил щодо подання копій документів, згідно положень ст.ст.160, 161 КАС України з дотриманням правил предметної, інстанційної та територіальної юрисдикції.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення та відмови у відкритті провадження у справі не вбачається.

Щодо клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін зазначаю наступне.

За приписами ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень відповідно до ст. 286 КАС України відноситься до категорій термінових адміністративних справ.

Частиною 2 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За правилами ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального провадження враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес та думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3ст. 257 КАС України).

З огляду на визначені у ст.12, ст.257 КАС України положення справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У позовній заяві позивач просить розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, що передбачено п. 2 ч. 6 ст. 262 КАС України.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Беручи до уваги вищенаведене, враховуючи положення ст.ст. 268, 269, 286 КАС України, якими встановлено особливості розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ, а також з урахуванням предмету та підстави позову, складу учасників справи, оскільки дана справа є справою незначної складності, для якої пріоритетним є швидке її вирішення, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, при цьому, у заяві позивач не навів будь-яких доводів на обґрунтування розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, з метою забезпечення права відповідача на подання відзиву передбаченого ч. 5 ст. 162 КАСУ у строк, встановлений судом, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду цієї справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, у зв`язку з чим клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін задоволенню не підлягає.

Органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, перелік яких визначений ст. 222 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 КУпАП від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Приписами ч.1 ст.1 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч.1 ст. 13 Закону України "Про Національну поліцію" систему поліції складають:

1) центральний орган управління поліцією;

2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч.1 ст.15 Закону України «Про Національну поліцію»).

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Головне управління Національної поліції в Львівській області зареєстроване як юридична особа за організаційно - правовою формою як орган державної влади.

Виходячи з викладеного, належним відповідачем у даній справі повинен бути суб`єкт владних повноважень в особі Головного управління Національної поліції в Львівській області. Оскаржувана постанова була винесена інспектором СРПП відділення поліції № 1 Стрийського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Львівській області лейтенантом поліції Франківим Б.І. При цьому відділення поліції № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Львівській області є структурним підрозділом Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Львівській області, яке в свою чергує структурним підрозділом Головного управління Національної поліції в Львівській області, яке є юридичною особою публічного права та відповідно має власні рахунки, баланси та бюджетні асигнування.

Тобто, відділення поліції № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Львівській області, до якого пред`явлено позов, не є юридичною особою.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд, зокрема в своїх рішеннях в адміністративних справах, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, при цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду (зокрема, постанова Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17).

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10 червня 2021 року по справі №813/2950/16, де також вказано, що обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності, або залучення співвідповідачів.

Враховуючи, що оскаржувана постанова від 04.07.2022 винесена інспектором СРПП відділення поліції № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Львівській області лейтенантом поліції Франківим Б.І. від імені органу Національної поліції, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості співвідповідача - Головне управління Національної поліції у Львівській області.

Керуючись ст. ст. 48, 160, 161, 171, 257-263 КАС України, -

постановив:

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до відділення поліції № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

У задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з (викликом) сторін відмовити.

Розгляд справи провести в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, за наявними матеріалами справи, з урахуванням положень ст. 286 КАС України.

Справа розглядатиметься суддею одноособово, за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін 09.09.2022 о 10 год 30 хв у приміщенні Жидачівського районного суду Львівської області за адресою: Львівська область, м. Жидачів, вул. Я. Мудрого, 20

Відповідно до ст.268 КАС України негайно повідомити щодо подання позовної заяви та про день час та місце розгляду справи учасників справи.

Копії ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи, а відповідачам - також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Відповідно до ч. 2 ст. 269 КАС України відповідачам направити копії позовної заяви та доданих до неї документів електронною поштою.

Запропонувати відповідачам протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали подати до суду (електронна адреса суду: ) відзив на позовну заяву (який повинен відповідати вимогам ст.162 КАС України) разом з доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) копії відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд здійснюватиме розгляд справи за наявними матеріалами (ч.6 ст.162 КАС України). Попередити відповідачів, що відповідно до частини четвертої ст.159КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Звернути увагу учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ч. 5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб адресою: https://gd.lv.court.gov.ua/sud1307/ на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя Р.Г. Равлінко