Справа № 280/4301/22
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2022-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

26 серпня 2022 року м. Кропивницький Справа № 280/4301/22

провадження № 2-іс/340/20/22

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 (надалі - Позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області (Відповідач1), Державного кадастрового виконавця відділу у Бобринецькому (Компаніївському) районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області Бокової Анни Сергіївни (також - Відповідач2), треті особи: інженер-землевпорядник ТОВ "Центр землеустрою та геодезії" ОСОБА_2 та Запорізька міська територіальна громада в особі Запорізької міської ради, про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області, треті особи: інженер-землевпорядник ТОВ "Центр землеустрою та геодезії" ОСОБА_2 та Запорізька міська територіальна громада в особі Запорізької міської ради, в якому просив:

- визнати протиправним рішення Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області про державну реєстрацію земельної ділянки кадастровий номер :04:025:0475;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, що розташована за адресою АДРЕСА_1 та має кадастровий номер :04:025:0475 шляхом закриття поземельної книги.

Також, Позивач подав клопотання про витребування доказів та заяву про забезпечення позову.

Ухвалою від 21.07.2022 позов був залишений без руху (а.с.35-36).

Ухвалою від 21.07.2022 заяву про забезпечення позову повернено без розгляду (а.с.48).

28.07.2022 від Позивача до суду надійшла заява на усунення недоліків позову, до якої доданий уточнений позов, згідно якого Позивач просить:

- визнати протиправним рішення Відповідача 2 про державну реєстрацію ним земельної ділянки кадастровий номер :04:025:0475;

- зобов`язати Відповідача 1 скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , має кадастровий номер :04:025:0475, шляхом закриття поземельної книги (а.с.52-56).

У зв`язку з цим, ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 28.07.2022 справу, в порядку ст.29 КАС України, було передано до Кіровоградського окружного адміністративного суду (а.с.87-88).

Справа надійшла до суду 19.08.2022 і за результатами автоматизованого розподілу між суддями передана для розгляду судді Хилько Л.І..

Відповідно до приписів ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 4 КАС України визначені поняття:

адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір;

публічно-правовий спір - спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи;

адміністративний суд - суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ.

Частиною 1 ст.19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема:

1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;

1-1) спорах адміністратора за випуском облігацій, який діє в інтересах власників облігацій відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності;

2) спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби;

3) спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень;

4) спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів;

5) за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом;

6) спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму;

7) спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації;

8) спорах щодо вилучення або примусового відчуження майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності;

9) спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб;

10) спорах щодо формування складу державних органів, органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення їх посадових осіб;

11) спорах фізичних чи юридичних осіб щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності державного замовника у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про оборонні закупівлі", крім спорів, пов`язаних із укладенням державного контракту (договору) про закупівлю з переможцем спрощених торгів із застосуванням електронної системи закупівель та спрощеного відбору без застосування електронної системи закупівель, а також зміною, розірванням і виконанням державних контрактів (договорів) про закупівлю;

12) спорах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів охорони державного кордону у справах про правопорушення, передбачені Законом України "Про відповідальність перевізників під час здійснення міжнародних пасажирських перевезень";

13) спорах щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

14) спорах із суб`єктами владних повноважень з приводу проведення аналізу ефективності здійснення державно-приватного партнерства;

15) спорах, що виникають у зв`язку з оголошенням, проведенням та/або визначенням результатів конкурсу з визначення приватного партнера та концесійного конкурсу.

Згідно частини 2 цієї ж статті КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 1) що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; 2) що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом; 4) щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об`єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті.

Предметом розгляду у цій справі є рішення державного кадастрового реєстратора про державну реєстрацію земельної ділянки кадастровий номер :04:025:0475, що розташована за адресою м. Запоріжжя, вул. Турбінна, 30.

Як зазначив Позивач, він проживає у багатоквартирному будинку (одноповерховий котедж на 3-х співвласників) за адресою: АДРЕСА_2 .. Житловий будинок знаходиться у приватній власності та розташований на земельній ділянці площею 1970 кв.м. Прибудинкова територія знаходиться у комунальній власності Запорізької міської ради.

У лютому 2022 Позивачу стало відомо, що Відповідачем 2 було здійснено внесення відомостей до Державного земельного кадастру про земельну ділянку для відображення на Публічній кадастровій карті України. В результаті рішення про державну реєстрацію земельної ділянки сформована ділянка кадастровий номер :04:025:0475, яка фактично є частиною (з довільною конфігурацією та розмірами) прибудинкової території комунальної власності багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходиться у користуванні всіх мешканців будинку та не може бути сформована як ділянка для будівництва і обслуговування будинку та господарчих споруд за заявою одного мешканця будинку без згоди інших.

Також розташування такої земельної ділянки перешкоджає переміщенню співвласників будинку прибудинковою територією для обслуговування такого будинку та задоволення житлових і соціальних потреб на що вони мають право.

У зв`язку з цим, Позивачем направлено два звернення (від 20.02.2022 та 04.05.2022) до секретаря міської ради м. Запоріжжя з проханням надати пояснення, чи приймалося рішення Радою про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою прибудинкової території багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , та чи виконувалось погодження документації із землеустрою Радою.

30.06 2022 Позивачем була отримана відповідь, що технічна документація щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) по вул. Турбінній, 30, Управлінням з питань земельних відносин Запорізької міської ради не погоджувалась. Рішення про передачу у власність або користування запитуваної земельної ділянки по запитуваній адресі управлінням не готувалось та на розгляд сесії міської ради не надавалось.

Отже, як зазначив Позивач, земельна ділянка кадастровий номер :04:025:0475 була сформована та зареєстрована без дозволу (рішення) власника - Запорізької міської ради.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин повинен врахувати норми права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції.

Зокрема, у своїх постановах від 21.11.2018 у справі №520/13190/17, від 27.11.2018 у справі № 820/3534/17 , Велика Палата дійшла наступних висновків:

"До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.".

Крім того, у постанові Велика Палата Верховного Суду від 05.12.2018 у справа №757/1660/17-ц викладено наступний висновок: "… розгляд одного спору про право на нерухоме майно або про його обтяження чи вирішення цього спору за правилами цивільного або господарського судочинства не є підставою вважати публічно-правовим і розглядати за правилами адміністративного судочинства інший спір - про скасування рішення чи запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно або його обтяження, прийнятого державним реєстратором чи внесеного ним до відповідного державного реєстру на користь одного з учасників цивільної або господарської справи під час її розгляду чи після її вирішення. Ці спори залежно від суб`єктного складу теж мають розглядатися за правилами цивільного або господарського судочинства.".

Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16 також сформувала висновок, що якщо позивач не був заявником стосовно оскаржуваних ним реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорене рішення, здійснено оспорений запис.

Таким чином, суддя вважає, що вищенаведені правові висновки Верховного Суду мають бути прийнятті до уваги при розгляді даної справи.

Частиною 1 статті 19 Цивільного кодексу України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 4 Цивільного кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Отже, розглянувши подані документи вбачається, що суть спірних вимог фактично полягає у захисті (відновленні) прав Позивача, як співмешканця багатоквартирного будинку щодо користування прибудинковою територією, а тому спір у цій справі не є публічно-правовим та підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Згідно п.1 ч.1 ст.170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Разом із позовною заявою Позивач подав до суду заяву про забезпечення позову, у якій просив вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони будь-яким особам чинити будь-які дії, пов`язані із земельною ділянкою кадастровий номер :04:025:0475 (а.с.42-43).

Частиною 1 статті 153 КАС України передбачено, що заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Згідно з частиною 1 ст. 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

З огляду на те, що позов, забезпечити який просить Позивач, поданий до адміністративного суду з порушенням підсудності, тому цю заяву слід повернути заявнику без розгляду.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду зокрема в разі повернення заяви або скарги, відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції.

В матеріалах справи наявні документи щодо сплати Позивачем судового збору в розмірі 744,30 грн. та 992,40 грн. (а.с.44, 57) (документи щодо зарахування сплаченого Позивачем судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України в матеріалах справи відсутні).

Отже, для повернення судового збору, сплаченого за подання цього позову та заяви про його забезпечення, Позивачу слід звернутися до суду з відповідним клопотанням (з доданням доказів щодо зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України).

Керуючись ст.ст. 19, 170 - 171, 248 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі №280/4301/22.

2. Роз`яснити, що даний спір підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства та повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду із завою з тих самих предмета і підстав, щодо якої постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

3. Заяву про забезпечення позову повернути заявнику без розгляду.

4. Копію ухвали надіслати Позивачу разом із позовом й усіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими ст.ст. 293-297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько