Справа № 640/27110/20
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2022-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

22 липня 2022 року м. Київ№ 640/27110/20
Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді Донця В.А. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними дій, скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Адвокат Тандир Д.В. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом про:

- визнання протиправними дій відповідача щодо призначення та проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 ;

- скасування наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 21.08.2020 №500;

- поновлення ОСОБА_1 на займаній посаді, в частині поновлення допустити негайне виконання;

- стягнення на користь позивача середнього заробітку в сумі 2760,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.01.2021 відкрито провадження в адміністративній справі, постановлено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, визначено дату відкритого судового засідання, встановлено строки для подання заяв по суті та доказів, вирішено питання дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду з позовом вирішити з урахуванням заяв по суті відповідача та поданих ним доказів, оскільки в позовній заяві представником вказано про неотримання оскаржуваного наказу позивачем.

Судове засідання, призначене на 14.02.2021 відкладено судом, оскільки задоволено клопотання представника позивача про відкладення судового розгляду справи в зв`язку з участю адвоката в іншій судовій справі в Ніжинському міськрайонному суді Чернігівської області.

Судом задоволено клопотання представника позивача про відкладення судового засідання, призначеного на 30.03.2021, в зв`язку з перебуванням представника на самоізоляції внаслідок контакту з хворим на COVID-19.

Судом також задоволено клопотання представника відповідача про відкладенні судове засідання, призначеного на 21.04.2021, оскільки представник представляв інтереси органу в іншій справі, судове засідання в якій було призначене раніше та неможливістю забезпечення належного представництва іншим повноважним представником, який перебував на самоізоляції.

У судовому засіданні 31.05.2021 судом продовжено розгляд справи в письмовому провадженні.

Підставами позову визначено: порушення вимог статті 47 Кодексу законів про працю України, оскільки датою звільнення позивача є дата видачі оскаржуваного наказу від 21.08.2020 №500, проте датою звільнення позивача безпідставно вказано дату 14.09.2020, що є звільненням позивача "на перед без жодних на те підстав"; порушення вимог частини другої статті 17 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України", оскільки наказ про відсторонення позивача підписано керівником Святошинського управління поліції ГУНП у. м. Києві, в той час як повноваженнями приймати такі накази згідно з наведеною нормою наділений керівник ГУНП у м. Києві; порушення місячного строку проведення службового розслідування; порушення права позивача на участь в розгляді дисциплінарних матеріалів відповідно до частин одинадцятої-дванадцятої статті 15, статті 18 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України"; застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції всупереч вимогам частини четвертої статті 22 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України", оскільки позивач до моменту звільнення та після цього на роботі не з`являвся внаслідок значного погіршення здоров`я.

Представником відповідача подано відзив про невизнання позову. Підставами заперечень зазначено: призначення службового розслідування на підставі інформаційної довідки про скоєння крадіжки майна, в тому числі ОСОБА_1 , про що було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, під час якого встановлено вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, зокрема, протиправне використання службового автомобіля, перешкоджання іншому поліцейському виконувати свої службові обов`язки; дотримання під час службового розслідування вимог абзацу першого пункту 1 розділу ІІ "Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України", затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1356/32808, у частині належного повідомлення позивача про право подати пояснення під час здійснення дисциплінарного провадження; врахування під час визначення міри відповідальності позивача неодноразове притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а також характеру вчиненого позивачем проступку.

У відповіді на відзив представник позивача наголосив, що відповідач належно не повідомив позивача про проведення щодо нього службового розслідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, водночас акт про відмову ОСОБА_1 , складений посадовими особами відповідача, не є належним доказом повідомлення позивача про проведення службового розслідування. За твердженням представника позивача, під час проведення службового розслідування відповідачем порушено вимоги статті 222 Кримінального процесуального кодексу України щодо розголошення відомостей досудового розслідування, відповідно докази, які зібрані під час службового розслідування з посиланням на відповідне кримінальне провадження не можуть враховуватись адміністративним судом, позаяк отримані з порушенням закону.

Представником відповідача подано клопотання про залишення позову без розгляду, внаслідок пропуску позивачем місячного строку звернення до суду з позовом.

Представник позивача позов підтримав, представник відповідача позов не визнав, наполягав на залишення позову без розгляду.

Дослідивши письмові докази, суд установив.

Згідно з інформаційною довідкою від 14.07.2020 №3535/125/0126-2020 начальник УКЗ ГУНП у м. Києві повідомив заступника Голови НПУ - начальника ГУНП у м. Києві про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 Кримінального кодексу України, в якому підозрюється, зокрема, ОСОБА_1 .

Наказом ГУНП у м. Києві від 16.07.2020 №1262 "Про призначення та проведення службового розслідування" відповідно до статей 14, 15 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України" призначено службове розслідування на підставі інформації про крадіжку в приміщенні Святошинського управління ГУНП у м. Києві , утворено дисциплінарну комісію, відсторонено ОСОБА_1 від виконання обов`язків на час проведення службового розслідування.

Згідно з актом про відмову надати пояснення від 14.08.2020, складеного відповідно до Додатку 2 до "Інструкції про проведення службових розслідувань в Національній поліції України", ОСОБА_1 відмовився надати письмове пояснення - не прибув на виклик.

За результатами службового розслідування складено висновок за фактом крадіжки майна Товариства з обмеженою відповідальністю "ІнтергалБуд" від 17.08.2020, затверджений 17.08.2020 заступником Голови НПУ - начальником ГУНП у м. Києві, яким за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 6 частини третьої статті 1 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України" та пункту 2 розділу ІІ "Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, запропоновано застосувати до поліцейського-водія сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Святошинського управління ГУНП у м. Києві старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На підставі оскаржуваного наказу від 21.08.2020 №500 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції прийнято наказ ГУНП у м. Києві від 08.09.2020 №735 о/с відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського-водія сектору логістики та матеріально-технічного забезпечення Святошинського управління ГУНП у м. Києві, звільнено зі служби в поліції 14.09.2020.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду з позовом, суд ураховує таке.

Відповідно до статті 122 КАС України: позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша); для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої).

За змістом наведених норм, позивач може звернутись до суду з позовом протягом строку, встановленого КАС України або іншими законами, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Судом установлено, що позивача звільнено з публічної служби, яку він проходив на посаді поліцейського в Святошинському управлінні ГУНП у м. Києві.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, до спірних відносин застосовується місячний строк звернення до адміністративного суду з позовом.

Представником позивача заявлено вимоги про визнання протиправними дій щодо проведення службового розслідування та скасування наказу від 21.08.2020 №500 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Судом установлено, що наказом ГУНП у м. Києві від 16.07.2020 №1262 призначено службове розслідування щодо позивача, висновок за результатами службового розслідування складено та затверджено 17.08.2020.

У позовній заяві представник позивача зазначив, що ОСОБА_1 не міг знати про порушення своїх прав, оскільки згідно з табелями виходу на службу з 16.07.2020 не виходив на службу, оскільки був відсторонений з 16.07.2020 до 14.09.2020. Також представник звернув увагу на значне погіршення стану здоров`я позивача, який у липні 2020 року перебував на лікарняному, в кінці вересня 2020 року перебував на стаціонарному лікуванні, в кінці жовтня 2020 року був госпіталізований до лікувального закладу.

Вирішуючи питання дотримання строків на стадії відкриття провадження у справі суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, оскільки на підтвердження доводів коли позивач міг дізнатися про порушене право, інтерес подані докази неналежної якості.

На усунення недоліків позовної заяви подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, відповідно до якої підставами поважності причин зазначено відсторонення позивача від служби з 16.07.2020 до 14.09.2020, що зумовило відсутність позивача на службі з 16.07.2020, тому він не міг знати про порушення своїх прав.

Також до зави додано довідки про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 :

№037272 - з 10.07.2020 по 17.07.2020 стаціонарне лікування;

№451357 - з 17.07.2020 по 25.07.2020 амбулаторне лікування;

№040564 - з 26.08.2020 амбулаторне лікування, відомості про завершення періоду тимчасової непрацездатності відсутні;

№037546 - з 28.08.2020. по 10.09.2020 стаціонарне лікування.

Обґрунтовуючи клопотання про залишення позову без розгляду, представник відповідача вказав про пропущення позивачем строку звернення до суду без поважних причин, оскільки позивач дізнався про порушене право ознайомившись з оскаржуваним наказом 27.08.2020, що підтверджується власноручним підписом на звороті (аркуші погодження) наказу ГУНП у м. Києві від 21.08.2020 №500.

До відзиву додано аркуш погодження зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_1 27.08.2020 з наказом ознайомлений і незгоден зі змістом наказу. Напис застережений власноручним підписом.

Наведене відповідає вимогам частини другої статті 22 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України", за змістом якої поліцейський має бути особисто ознайомлений з наказом.

На думку суду, ознайомившись з оскаржуваним наказом позивач міг та повинен був дізнатись про порушене право, інтерес щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та порушення, на його думку, відповідачем процедури проведення службового розслідування в частині неповідомлення про право надати свої пояснення.

Позов подано до суду засобами поштового зв`язку 30.10.2020, тобто з пропущенням місячного строку, який необхідно обчислювати з дня наступного з дати ознайомлення з оскаржуваним наказом та який сплив 28.09.2020.

Суд погоджується з доводами представника позивача, що перебування позивача на стаціонарному лікуванні могло об`єктивно перешкодити йому реалізувати своє право на судовий захист. Однак, стаціонарне лікування згідно з довідкою про тимчасову непрацездатність №037546 позивач закінчив 10.09.2020, водночас позов подано до суду 30.10.2020.

Довідки про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 №037272 та №451357 судом не беруться до уваги, оскільки зафіксовані в них події мали місце до ознайомлення позивача з оскаржуваним наказом. Перебування позивача на амбулаторному лікуванні з 26.08.2020 (довідка №040564) не перешкодило йому 27.08.2020 ознайомитись з оскаржуваним наказом.

На думку суду, твердження представника позивача про те, що внаслідок значного погіршення здоров`я позивач не міг реалізувати своє право на звернення до суду є необґрунтованими, позаяк заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду не містить доводів наявності об`єктивних причин, які не дозволили позивачу реалізувати своє право на звернення до суду протягом місячного строку з урахуванням перебування позивача на стаціонарному лікуванні до 10.09.2020.

Подана представником позивача виписка №2400 містить перелік діагнозів встановлених позивачу, рекомендації щодо лікування та наступних медичних оглядів. Представник позивача в заяві про поновлення строку звернення до суду не вказав, яким чином інформація зазначена у виписці підтверджує об`єктивність причин неможливості позивача звернення до суду в місячний строк. Тому суд відхиляє наведений доказ як підставу для визнання причин пропуску строку поважними.

З огляду на викладене, суд доходить висновку що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду без поважних причин.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до статті частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оскільки суд дійшов висновку про пропущення позивачем строку звернення до суду з вимогами про визнання протиправними дій відповідача з призначення та проведення службового розслідування та скасування наказу ГУНП у м. Києві від 21.08.2020 №500 без поважних причин, обставини зазначені представником в заяві про поновлення строку, хоча й враховані судом частково, однак визнані недостатніми для висновку про поважність причин пропуску місячного строку, позовна заява підлягає залишенню без розгляду. При цьому судом ураховано, що вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування оскаржуваного наказу щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби, такі вимоги також підлягають залишенню без розгляду.

Позивачем сплачено судовий збір за одну вимогу немайнового характеру щодо визнання протиправними дій відповідача в розмірі 840,80 грн. (квитанція від 01.12.2020 №0.0..1).

Оскільки позов залишено без розгляду, зважаючи на те, позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за решту заявлених вимог, сторонами не надано інших доказів понесення судових витрат такі витрати розподілу та присудженню не підлягають.

Керуючись статтею 122, частиною третьою статті 123, пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними дій, скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з пропуском місячного строку звернення до суду без поважних причин.

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно зі статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя В.А. Донець