Справа № 640/34017/21
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2022-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2022 року м. Київ № 640/34017/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

товариства з обмеженою відповідальністю «Зальц»

до Антимонопольного комітету України

третя особа без самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача

комунальне підприємство «Міські дороги»

про визнання протиправним і скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Зальц» (надалі - позивач), адреса: 47716, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, село Гаї-Шевченківські, вул. Медова, 14 до Антимонопольного комітету (надалі - відповідач) адреса: 03035, місто Київ, вулиця Митрополита В. Липківського, будинок 45, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 12.10.2021 № 23210-р/пк-пз;

- стягнути на користь позивача кошти за подання скарги від 29.09.2021 № UA-2021-08-20-002562-а.b1 за рахунок бюджетних асигнувань з Антимонопольного комітету України у розмірі 28 500,00 грн.

Підставами позову вказано порушення прав позивача у зв`язку з прийняттям неправомірного рішення суб`єктом владних повноважень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Зальц» до Антимонопольного комітету України про визнання протиправним і скасування рішення, залучено в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача комунальне підприємство «Міські дороги» (адреса: 65031, місто Одеса, вулиця Промислова, будинок 38, ) та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що тендерні пропозиції TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ», TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» не відповідали вимогам тендерної пропозиції Замовника, а саме учасниками не було надано жодного документа радіаційної безпеки Предмета закупівлі та не надано сертифікат (паспорт) якості, проте, замовник в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» допустив TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ», TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» до електронного аукціону.

При цьому, позивач наголошує, що під час розгляду скарги Тендерною колегією АМКУ не було всебічно та об`єктивно досліджено тендерні пропозиції TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ», TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» на відповідність вимогам Додатку 4 до Тендерної документації Замовника в частині подання документів радіаційної безпеки та сертифікату (паспорту) якості на товар. Подані зазначеними учасниками документи стосувалися не предмету закупівлі, тобто були подані не на той товар, що закуповував замовник та мали б пропонувати учасники, не містили дані випробувань радіаційної безпеки Предмета закупівлі, не відповідали встановленим вимогам НРБУ-97, та не є документами радіаційної безпеки. Ці ж дані відсутні і в інших поданих цими учасниками документах - посвідченнях якості та безпеки. До того ж відповідно до тендерної документації Замовник вимагав надати сертифікат (паспорт) якості, який не був наданий ТОВ «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ», ТОВ «ОДЕСАПРОДУКТ».

Тобто, на виконання вимоги тендерної документації Замовника зазначеними вище учасниками не було подано жодного документа, а Тендерна колегія АМКУ помилково не звернула увагу на те, що документ має підтверджувати не екологічні норми або будь-які інші, а саме має бути документом радіаційної безпеки до змісту якого в українському законодавстві встановлено певні вимоги.

Таким чином, Тендерна колегія АМКУ, відхиляючи доводи позивача, зазначені у Скарзі, необґрунтовано прийняла Рішення від 12.10.2021 № 23210-р/пк-пз, яким відмовила у задоволенні Скарги, не врахувала усіх обставин, що мали значення для його прийняття.

Також позивач зазначив, що враховуючи протиправність відмови відповідача в задоволенні скарги, відповідачем безпідставно було перераховано до Державного бюджету України 28 500,00 грн, таким чином позивачу було завдано майнової шкоди протиправними рішенням Тендерної колегії АМКУ у розмірі 28 500, 00 грн, як плати за скаргу.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що Тендерна документація не містить окремих вимог до документів радіаційної безпеки, а тому у Колегії були відсутні підстави для задоволення скарги в цій частині. Також, щодо посилань позивача на Постанову Головного державного санітарного лікаря України від 01.12.1997 № 62, відповідач зазначив, що умовами тендерної документації не передбачено надання документів відповідно до Норм радіаційної безпеки України, зокрема, відсутні вимоги щодо надання санітарного паспорту чи відповідних ліцензій.

Натомість у Тендерній документації передбачено, що товар повинен відповідати державним нормам, стандартам, в частинах - ДСТУ 4246:2003 «Сіль для промислового переробляння» та «Технічним правилам ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 14.02.2012 № 54.

Також, у тендерній документації відсутні вимоги, щодо надання документу з інформацією стосовно величини ефективної питомої активності, розрахованої відповідно до пункту 8 НРБУ-97.

Відтак, відповідач вважає, що твердження позивача не відповідають дійсності та є безпідставними, а тому підстави для задоволення позовних вимог - відсутні.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, встановив наступне.

20.08.2021 комунальним підприємством «Міські дороги» (далі -Замовник) у системі «Prozorro» було оголошено процедуру закупівлі № UА-2021-08-20-002562-а «Сіль технічна за кодом 14410000-8 Кам`яна сіль згідно ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», очікувана вартість - 4 750 000,00 грн (далі - Процедура закупівлі).

Згідно з інформацією, розміщеною на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель, свої Пропозиції для участі у Процедурі закупівлі подали наступні учасники:

- товариство з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСІЛЬ»;

- товариство з обмеженою відповідальністю «КОСТАНЗА»;

- приватне підприємство «Фірма КАРЕ»;

- фізична особа - підприємець ОСОБА_1 ;

- товариство з обмеженою відповідальністю «Зальц»

- товариство з обмеженою відповідальністю «ОДЕСАПРОДУКТ».

Протокол розгляду тендерних пропозицій опубліковано на веб-порталі Уповноваженого органу 24.09.2021.

Відповідно до протоколу тендерних пропозицій до електронного аукціону було допущено TOB «ХАРКІВСІЛЬ», TOB «КОСТАНЗА», ПП «Фірма КАРЕ», TOB «ОДЕСАПРОДУКТ».

Тендерні пропозиції позивача та ФОП ОСОБА_1 було відхилено.

Позивач, не погоджуючись з рішенням тендерного комітету Замовника про відхилення своєї пропозиції та допущення до участі в аукціоні TOB «ХАРКІВСІЛЬ», TOB «КОСТАНЗА», ПП «Фірма КАРЕ» та TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» подав до постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України скаргу від 29.09.2021 року № UA-2021-08-20-002562-a.bl (далі - Скарга) щодо порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі.

Рішенням Колегії Антимонопольного комітету України від 12.10.2021 № 23210-р/пк-пз (надалі - Рішення) у задоволені скарги позивача було відмовлено, зокрема в частині невідхилення тендерних пропозицій TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ» та TOB «ОДЕСАПРОДУКТ».

Позивач вважаючи, що рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 12.10.2021 № 23210-р/пк-пз є протиправним та підлягає скасуванню як таке, що прийнято Колегією без урахування усіх обставин, що мали значення для прийняття рішення, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» від 26 листопада 1993 року № 3659-XII (надалі - Закон України «Про Антимонопольний комітет України») встановлено, що Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері публічних закупівель.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» серед основних завдань Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції.

Згідно частини 7 статті 6 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» встановлено, що Антимонопольний комітет України, адміністративні колегії Антимонопольного комітету України, Комісія (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, державні уповноважені Антимонопольного комітету України, уповноважені з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, адміністративні колегії територіальних відділень Антимонопольного комітету України є органами Антимонопольного комітету України.

У розумінні частини 1 статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (надалі - Закон України «Про публічні закупівлі») Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України «Про Антимонопольний комітет України».

Відповідно до статті 14 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України має такі повноваження:

1) розглядати заяви і справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, про надання дозволу, надання попередніх висновків стосовно узгоджених дій, концентрації, проводити розслідування або дослідження за цими заявами і справами;

2) приймати передбачені законодавством про захист економічної конкуренції розпорядження та рішення, надавати висновки щодо кваліфікації дій відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції, попередні висновки стосовно узгоджених дій, концентрації;

3) перевіряти рішення адміністративних колегій територіальних відділень Антимонопольного комітету України;

4) переглядати рішення, прийняті постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України;

5) при розгляді заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, проведенні перевірки та в інших передбачених законом випадках вимагати від суб`єктів господарювання, об`єднань, органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю, їх посадових осіб і працівників, інших фізичних та юридичних осіб інформацію, в тому числі з обмеженим доступом;

6) призначати експертизу та експерта з числа осіб, які володіють необхідними знаннями для надання експертного висновку;

7) проводити дослідження ринку, визначати межі товарного ринку, а також становище, в тому числі монопольне (домінуюче), суб`єктів господарювання на цьому ринку та приймати відповідні рішення (розпорядження);

8) визначати наявність або відсутність контролю між суб`єктами господарювання або їх частинами та склад групи суб`єктів господарювання, що є єдиним суб`єктом господарювання;

9) вносити до органів виконавчої влади обов`язкові для розгляду подання щодо анулювання ліцензій, припинення операцій, пов`язаних із зовнішньоекономічною діяльністю суб`єктів господарювання, у разі порушення ними законодавства про захист економічної конкуренції;

10) надавати обов`язкові для розгляду рекомендації органам влади, органам місцевого самоврядування, органам адміністративно-господарського управління та контролю, суб`єктам господарювання, об`єднанням щодо припинення дій або бездіяльності, які містять ознаки порушень законодавства про захист економічної конкуренції, та усунення причин виникнення цих порушень і умов, що їм сприяють;

11) розглядати справи про адміністративні правопорушення, виносити постанови, а також перевіряти законність та обґрунтованість постанов, винесених адміністративними колегіями територіальних відділень Антимонопольного комітету України, в цих справах;

12) звертатися до суду із запитами щодо надання інформації про справи, що розглядаються цими судами відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції.

Постійно діюча адміністративна колегія АМКУ здійснює інші повноваження відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції.

Відтак, постійно діюча колегія Антимонопольного комітету України в силу закону наділена повноваженнями щодо розгляду скарг щодо порушень законодавства у сфері публічних закупівель та прийняття рішень щодо припинення останніх.

Порядок оскарження процедур закупівлі визначений у статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», за змістом якої скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель в день подання скарги, після чого скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом зі скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.

Частиною 18 вказаної статті передбачено, що за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:

1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);

2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються:

1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;

2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;

3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;

4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника (частина 19 статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Суд зазначає, що позивач оскаржує рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 12.10.2021 № 23210-р/пк-пз лише в частині відхилення доводів скаржника про протиправність допущення пропозицій TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ» та TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» до аукціону, натомість, правомірність відхилення пропозиції позивача, яка встановлена в оскаржуваному рішенні, позивачем не оспорюється та не є підставою позову.

Отже, приймаючи оскаржуване рішення відповідач дійшов висновку, що Тендерна документація Замовника не містить окремих вимог до документів радіаційної безпеки, натомість учасниками: TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ» та TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» було надано посвідчення якості та безпеки, а тому підстави для задоволення скарги в цій частині відсутні.

Оцінюючи наведені вище обставини справи, суд приходить до наступних висновків.

За визначенням статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до частини статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби).

Відповідно до частини 3 вказаної статті, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Згідно з абзацом 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі якщо вичерпний опис характеристик скласти неможливо, технічні специфікації можуть містити посилання на стандартні характеристики, технічні регламенти та умови, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язані з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними, європейськими стандартами, іншими спільними технічними європейськими нормами, іншими технічними еталонними системами, визнаними європейськими органами зі стандартизації або національними стандартами, нормами та правилами. До кожного посилання повинен додаватися вираз «або еквівалент».

Частиною четвертою статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз «або еквівалент».

Порядок розгляду та оцінки тендерних пропозицій визначений статтею 29 Закону України «Про публічні закупівлі».

Оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.

Після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

Строк розгляду тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Такий строк може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель протягом одного дня з дня прийняття відповідного рішення.

За результатами розгляду замовником в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону складається та оприлюднюється протокол розгляду всіх тендерних пропозицій.

Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою автоматично, але не раніше ніж через п`ять днів після оприлюднення протоколу розгляду тендерних пропозицій.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Пунктом 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» обумовлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

З системного аналізу наведених правових положень слідує, що одним із етапів розгляду тендерних пропозицій є їх оцінка на відповідність вимогам тендерної документації. За результатами оцінки тендерних пропозицій замовник визначає, які з них відхиляються, та які будуть допущені до електронного аукціону.

Отже, стосовно висновку відповідача про правомірність допущення тендерних пропозиції TOB «ХАРКІВСІЛЬ», ПП «Фірма КАРЕ», TOB «ОДЕСАПРОДУКТ» до аукціону, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 6 розділу ІІІ Тендерної документації, вимоги до предмета закупівлі (технічні, якісні та кількісні характеристики) згідно з пунктом 3 частиною 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено в Додатку 4 до цієї Документації.

Відповідно до додатку 4 Документації товар повинен відповідати державним нормам, стандартам, в частинах - ДСТУ 4246:2003 «Сіль для промислового переробляння» та «Технічним правилам ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 14.02.2012 № 54. Мати повну відповідність технологічній документації і специфікаціям виробника, мати сертифікати (паспорти) якості (або еквівалент) на конкретну партію Товару та за своїми властивостями рекомендовані для застосування у дорожньому господарстві для посипання доріг (помел №3) з антизлежувальною добавкою.

Вартість товару складається із ціни за сіль технічну з урахуванням усіх податків та обов`язкових платежів та вартості залізничних послуг з навантаження, перевезення до залізничної станції Одеса-Ліски, код станції 419903 (Одеська обл., Біляївський р-н, селище Усатове, вул. Залізничників, 14), розвантаження на станції, зберігання, маневрові роботи, використання естакади для вантажних операцій, складання та заповнення документів пов`язаних з перевезенням вантажів та інш.

Учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерних пропозицій документи, які підтверджують відповідність технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у цьому Додатку:

1) Сертифікат (паспорт) якості, або інший документ радіаційної безпеки - оригінали чи копії завірені мокрою печаткою виробника або Учасника.

Як встановлено судом, на виконання зазначених вимог Тендерної документації в складі Пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Харківсіль» містились наступні документи, зокрема файл « 5.Відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам..pdf», який містив в собі: протокол випробувань від 15.03.2021 № 934, відповідно до якого об`єкт випробувань: сіль кухонна кам`яна з добавкою, що перешкоджає злежуванню та

грудкуванню, ціль випробувань: перевірка зразка (-ів) на відповідність ДСТУ 3583:2015 «СІЛЬ КУХОННА.ЗТУ» та посвідчення якості та безпеки від 27.08.2021 № 8/8 на сіль для промислового перероблення кам`яну ДСТУ 4246:2003.

В складі Пропозиції приватного підприємства «Фірма КАРЕ» містились наступні документи, зокрема файли «протоколи випробувань радіологія.pdf»; «Посвідчення якості і безпеки.pdf», які містили в собі: протокол випробувань від 22.02.2018 № 2, відповідно до якого об`єкт випробувань: сіль кухонна кам`яна сорт перший; протокол сертифікаційних випробувань від 19.09.2017 № 5795, відповідно до якого об`єкт випробувань: сіль кухонна кам`яна з протилежувальною добавкою; посвідчення якості та безпеки від 03.08.2021 № 8/7 на сіль для промислового перероблення кам`яну ДСТУ 4246:2003.

В складі Пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «ОДЕСАПРОДУКТ» містились посвідчення якості та безпеки від 10.09.2021 № 7/8 на сіль для промислового перероблення кам`яну ДСТУ 4246:2003 файл « 13. Посвідчення якості та безпеки.pdf».

Проаналізувавши надані товариствами документи на виконання вимог Додатку 4 до Тендерної документації, суд погоджується з доводами позивача в тій частині, що об`єктами випробувань в податних товариствами протоколах була сіль кухонна, в той час, як предметом закупівлі - сіль технічна за кодом 14410000-8 Кам`яна сіль згідно ДК 021:2015.

Водночас, суд зауважує, що приймаючи оскаржуване рішення відповідач мотивував останнє тим, що товариствами було надано саме посвідчення якості та безпеки, а Документація не містила окремих вимог до документів радіаційної безпеки, натомість містила вимоги щодо надання сертифікатів (паспортів) якості.

Так, згідно з вимогами Додатку 4 до Тендерної документації, товар повинен відповідати державним нормам, стандартам, в частинах ДСТУ 4246:2003 «Сіль для промислового перероблення» та «Технічним правилам ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 14.02.2012 № 54.

На виконання вимог Тендерної документації щодо підтвердження відповідності товару вимогам ДСТУ 4246:2003 учасниками було надано посвідчення якості та безпеки, при цьому, суд звертає увагу, що фактичне зазначення має саме зміст такого документа та його інформативність, а не назва документа: сертифікат (паспорт) якості чи посвідчення якості, якщо такий документ містить всю необхідну інформацію, водночас позивач не навів суду доводів відносно того, що надані товариствами посвідчення якості мали неналежний зміст, а лише зазначив, що такі посвідчення не можна вважати документом радіаційної безпеки.

Як вірно зазначено позивачем в тексті позовної заяви, ДСТУ 4246:2003 містить вимоги до якості та безпеки солі для промислового перероблення лише в частині безпеки на виробництві, а також фізичних властивостей солі та її хімічного складу.

Водночас, суд зауважує, що Тендерна документація не містила обов`язкової вимоги про надання саме документів радіаційної безпеки, а як зазначено в Додатку 4, учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерних пропозицій документи, які підтверджують відповідність технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником у цьому додатку, зокрема, сертифікат (паспорт) якості або інший документ радіаційної безпеки, тобто, замовник вимагав надання документа радіаційної безпеки, як альтернативу в разі ненадання сертифікату (паспорту) якості.

Поряд з цим, товариством з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСІЛЬ», приватним підприємством «Фірма КАРЕ» та товариством з обмеженою відповідальністю «ОДЕСАПРОДУКТ» на підтвердження відповідності продукції вимогам, наведеним в додатку 4 Документації було надано посвідчення якості та безпеки на сіль для промислового перероблення кам`яну ДСТУ 4246:2003.

Отже, суд погоджується з доводами відповідача відносно того, що Тендерна документація не містить окремих вимог до документів радіаційної безпеки, а тому і посилання позивача на постанову Головного державного санітарного лікаря України від 01.12.1997 № 62, а також необхідність, на переконання позивача, надання учасниками документа з інформацією стосовно величини ефективної питомої активності, розрахованої відповідно до пункту 8 НРБУ - 97 є необґрунтованими та судом відхиляються.

Таким чином, беручи до уваги наведені вище обставини та докази, наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 12.10.2021 № 23210-р/пк-пз є законним та обґрунтованим, натомість доводи позивача, наведені в позовній заяві не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а відтак, позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з частиною 1 статті 9, статті 72, частин 1, 2, 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

А тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати в цьому випадку стягненню не підлягають.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 6, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Зальц» до Антимонопольного комітету України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - комунальне підприємство «Міські дороги» про визнання протиправним і скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова