Справа № 640/8243/22
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2022-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про забезпечення адміністративного позову

17 червня 2022 року м. Київ № 640/8243/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Маруліної Л.О., ознайомившись з заявою про забезпечення позову, поданою у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служба охорони "Яструб"

до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві

про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Приватна служба охорони "Яструб" звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, в якому просить :

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №67079 від 16.02.2022, відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служба охорони "Яструб", прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС м. Києва;

- зобов`язати Комісію Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Приватна служба охорони "Яструб" () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.06.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Через канцелярію суду 16.06.2022 року позивачем подано заяву про забезпечення позову.

Так, позивач просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом:

- зупинення дії рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість (Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служби охорони "Яструб") критеріям ризиковості платника податку №24675 від 21 січня 2022 року - до набрання законної сили рішенням у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служби охорони "Яструб" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №24675 від 21 січня 2022 року та №67079 від 16 лютого 2022 року;

- зупинення дії рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість (Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служби охорони "Яструб") критеріям ризиковості платника податку №67079 від 16 лютого 2022 року - до набрання законної сили рішенням у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служби охорони "Яструб" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №24675 від 21 січня 2022 року та №67079 від 16 лютого 2022 року.

В обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову представники позивача послались на те, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить ефективний захист та поновлення порушених прав позивача.

Крім того, позивач звертає увагу, що як наслідок дії оскаржуваного рішення Головного управління ДПС у місті Києві товариство з обмеженою відповідальністю «Приватна служба охорони «Яструб» ризикує зазнати значних фінансових збитків у зв`язку з несвоєчасним виконанням взятих на себе зобов`язань, в тому числі за численними контрактами з надання охоронних послуг по території всієї держави, що підтверджується договорами, укладеними із контрагентами, які долучено до позовної заяви в якості додатків. Вказане, у свою чергу, створює реальні ризики зриву строків виконання таких робіт та введення об`єктів в експлуатацію.

Таким чином, на переконання позивача, невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та унеможливлює ефективний захист і поновлення порушених прав позивача.

Враховуючи викладене, позивач просить суд заяву про забезпечення позову задовольнити.

Дослідивши позовні матеріали, виходячи з меж заявленого клопотання, системного аналізу положень чинного законодавства України і матеріалів справи, Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до наступних висновків.

Згідно частини четвертої статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України, подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Частина друга статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Пунктом першим частини другої статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути забезпечено зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта.

Відповідно до частини п`ятої статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за необхідне зазначити, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи по суті позовних вимог, визначених Кодексом адміністративного судочинства України заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

При цьому частиною другою статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено вичерпний перелік підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а суд повинен, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи існує хоча б одна з названих підстав, і оцінити, чи не може застосування заходів забезпечення позову завдати більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

За своєю суттю інститут забезпечення в адміністративному судочинстві є інститутом попереднього судового захисту. Метою його запровадження є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі. Доведення наявності зазначених підстав або принаймні однієї з них, з точки зору процесуального закону, є необхідною передумовою для вжиття судом заходів до забезпечення позову у разі їх вжиття за клопотанням позивача.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб (частина друга статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України).

З матеріалів справи судом встановлено, що рішенням Комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у місті Києві про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 16.02.2022 року №67079 позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене рішення прийнято відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 (далі також - Порядок №1165).

Відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку № 1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165, зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, з аналізу вищевикладеного судом встановлено, що вказаним вище нормативно-правовим актом встановлено безумовну зупинку реєстрації всіх податкових накладних платника податків у разі прийняття рішення відносно позивача про включення його до переліку ризикових платників податків.

Згідно із пунктом 11 Порядку № 1165, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, включення позивача в цій справі до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку тягне за собою однозначні правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих таким платником.

На підтвердження обставин щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову позивачем було надано до суду копії листів від контрагентів позивача, а саме: ПП «Дари ланів» №34, ТОВ «Київхліб» №02-3/51, ТОВ «Форт-С» вих.№01/09/02-22, відповідно до яких висновується, що вказані товариства повідомили позивача про припинення ними господарських відносин, що виникли за договорами у зв`язку із рішенням податкового органу про визнання ТОВ «Приватна служба охорони «Яструб» таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зі змісту викладених листів зазначених суб`єктів господарювання це вказує на те, що податкові накладні за операціями з поставки для них товарів не будуть зареєстровані в ЄРПН, що відповідно позбавить їх можливості сформувати податковий кредит за такими операціями.

Відтак, в цій справі наявні підстави стверджувати, що для контрагентів позивача, які не матимуть можливості сформувати податковий кредит одразу ж за господарськими операціями з цим платником виникають негативні наслідки, які в подальшому впливають на господарську діяльність позивача, адже процес формування податкового кредиту нерозривно пов`язаний із фактом реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН, і у разі відтермінування повернення сплачених у ціні товарів та послуг сум ПДВ у вигляді податкового кредиту від товариства фактично відбувається зменшення обігових коштів у самих контрагентів, що спонукає їх переривати фінансово-господарські операції з позивачем, що призводить до таких негативних наслідків, які призводять до того, що ефективний захист та поновлення прав та інтересів позивача стає істотно ускладненим та фактично унеможливлюється в повній мірі.

При цьому, суд зауважує, що такі наслідки створюють негативний характер, як для позивача (оскільки процес реєстрації кожної податкової накладної ускладнюється необхідністю надання пояснень та документів щодо кожної поданої на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, а також необхідністю оскарження відмови у їх реєстрації), так і для контрагентів платника податків, які не матимуть можливості формувати податковий кредит за господарськими операціями з цим платником, що негативно відображатиметься на їх фінансовому стані.

В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову, позивач зазначає, що внаслідок дії оскаржуваного рішення Головного управління ДПС у місті Києві позивач ризикує зазнати значних фінансових збитків у зв`язку з несвоєчасним виконанням взятих на себе зобов`язань, в тому числі за численними контрактами з надання охоронних послуг по території всієї держави, що підтверджується вже укладеними договорами. Вказане у свою чергу створює реальні ризики зриву строків виконання таких робіт та належне документальне оформлення.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про наявність дійсного спору між учасниками процесу та реальність загрози завдання суттєвої шкоди правам позивача, оскільки вказані вище обставини ускладнюють ведення останнім господарської діяльності, що вже призводить до припинення договірних відносин між позивачем і його контрагентами, а також до можливого понесення позивачем збитків.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що у справі «Беєлер проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини першої статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

У рішенні від 09.01.2007 року у справі «Інтерсплав» проти України» Європейським судом з прав людини наголошено, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати «справедливий баланс» між інтересами особи і суспільства.

Також, суд вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» (заява № 11901/02) зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 року у справі «Доран проти Ірландії» («Doran v. Ireland», заява № 50389/99) Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» («Kaic and Others v. Croatia», заява № 22014/04, рішення від 17.07.2008 року, ) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування.

Суд зауважує, що заходи забезпечення адміністративного позову щодо зупинення дії оскаржуваного рішення від 16.02.2022 року №67079, про вжиття яких в заяві просить позивач, відповідають предмету позову. Водночас, вжиття таких заходів жодним чином не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовано лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті.

З огляду на те, що подання позову та відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову, враховуючи наявність зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог у даній справі, з метою забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд вважає за необхідне задовольнити заяву позивача про забезпечення позову в частині.

При цьому, вжиття заходів забезпечення позову у визначений судом спосіб не тягне фактичне вирішення спору по суті, оскільки правомірність або неправомірність вказаного рішення буде судом встановлена за наслідками розгляду адміністративної справи.

Крім того, суд зауважує, що зупинення дії рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків до надання оцінки судом його правомірності жодним чином не позбавить контролюючий орган права застосовувати до позивача передбачені Податковим кодексом України та Порядком реєстрації ПН/РК способи податкового контролю, зокрема, шляхом зупинення реєстрації окремих податкових накладних на підставі інших пунктів Критеріїв ризиковості здійснення операцій, у разі їх наявності.

Водночас, вимога про забезпечення позову в частині зупинення дії рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 21.01.2022 року №24675 задоволенню не підлягає згідно з пунктом 5 частини третьої статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки вказане рішення не є предметом оскарження у цій справі.

З огляду на обґрунтованість очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача та необмеженого кола осіб, а саме, споживачів послуг позивача, до ухвалення рішення, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за необхідне заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна служба охорони «Яструб» про забезпечення адміністративного позову задовольнити частково.

Керуючись статтями 150 - 154, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна служба охорони «Яструб» про забезпечення адміністративного позову задовольнити частково.

2. Зупинити дію рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість (Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватна служби охорони "Яструб") критеріям ризиковості платника податку від 16.02.2022 року №67079 - до набрання законної сили рішенням у справі №640/8243/22.

3. В решті відмовити.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом.

Стягувач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Приватна служба охорони «Яструб» (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Софіївська, 10, прим. 4).

Боржник: Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП: 44116011, адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19).

Дата набрання законної сили ухвалою 17.06.2022 року.

Строк пред`явлення ухвали суду до примусового виконання до 18.06.2025 року.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили та може бути оскаржена у порядку статей 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повну ухвалу складено 17.06.2022 року.

Суддя Л.О. Маруліна