Справа № 560/5553/22
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2022-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/5553/22
РІШЕННЯ

іменем України

25 серпня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування наказів (в частині), поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Позивач заявляє наступні позовні вимоги:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 15.04.2022 № 534, згідно з яким за порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абз. 1, 2 п. 1 Розділу її «Основні вимоги до поведінки поліцейського» Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, ч. 3 ст. 91 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП в Хмельницькій області, яке полягає у відсутності на інструктажах особового складу 08 та 09.03.2022, 27.03.2022 о 07.30 год., а також відсутності на службі 06.04.2022 о 09.00 год. без поважних причин, до старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0012880), застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Хмельницькій області від 21.04.2022 № 106 о/с По особовому складу в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, викладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана поліції ОСОБА_1 (0012880), старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького районного управління поліції ГУНП, з 21 квітня 2022 року;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, з 21 квітня 2022 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 21 квітня 2022 по дату винесення рішення суду про поновлення на службі.

В обґрунтування позову покликається на те, що відповідач, приймаючи оскаржувані накази, неповно з`ясував наявність правових підстав для визнання у діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, відтак і для накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Позивач себе винним у вчиненні дисциплінарного проступку не вважає, зазначаючи, що службове розслідування проводилось із порушенням вимог закону, зокрема, стосовно забезпечення права на захист. Зазначає, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлені та належним чином не доведені факти недотримання ним положень законів, нормативно-правових актів, наказів або непрофесійного виконання службових обов`язків. Позивач вважає, що у висновку службового розслідування не відображені конкретні порушення вимог Дисциплінарного статуту, натомість містяться покликання на пояснення самого позивача, однак отримані раніше, ніж призначене службове розслідування, що вважає неправомірним. Вважаючи висновки службового розслідування в цілому безпідставними та необґрунтованими, позивач просить позов задоволити.

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Суд витребував необхідні для справи докази, отримав матеріали службового розслідування.

Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області подало відзив, у якому в задоволенні адміністративного позову просить відмовити.

Зазначає, що підставою призначення службового розслідування є рапорт заступника керівника Хмельницького РУП з превентивної діяльності ГУНП в Хмельницькій області, з якого вбачалось, що 08 та 09 березня 2022 капітан поліції ОСОБА_1 не з`явився о 07:30 на інструктаж особового складу. Будь-яких доказів, які б свідчили про наявність поважних причин відсутності встановлено не було. Такі ж та схожі порушення службової дисципліни були допущені ним також 27.03.2022 та 06.04.2022, причому щоразу стосовно факту неявки складались відповідні службові документи. Відповідач зазначає, що ті обставини, на які позивач покликається як на причину своїх запізнень або неявок, не можна вважати обґрунтованими, оскільки це суперечить поняттю та змісту службової дисципліни поліцейських. Оскільки у діях позивача наявна систематичність протягом певного періоду, що впливало на ефективність його роботи в умовах воєнного часу, а також те, що позивач раніше був підданий дисциплінарному стягненню у виді догани та суворої догани, під час службового розслідування комісія прийшла до висновку про наявність у його діях ознак порушення Присяги. Зважаючи на це, а також інші відображені у матеріалах службового розслідування обставини, відповідач вважає оскаржені накази та дії посадових осіб Управління правомірними.

Сторони подали відповідь на відзив та заперечення на відповідь на відзив, де обґрунтовували свою незгоду з позицією протилежної сторони, відображеною відповідно у відзиві та відповіді на відзив.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VІІІ (далі - Закон №580). Відповідно до статті 1 цього Закону Національна поліція України (далі -поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина 3 статті 11 Закону №580).

Відповідно до статті 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Частиною 1 статті 18 вказаного Закону визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Статтею 19 цього ж Закону передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут). Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту. Службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Під вчинками, що дискредитують звання працівника Національно Поліції та власне органи Національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які вчинені посадовою особою органу у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але які за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ. З огляду на це, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача порушення цих приписів може сприйматись як підрив довіри до Національної поліції, а відповідальність за це несе держава. Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 затверджені також Правила етичної поведінки поліцейських, метою яких є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Отже, як вбачається із наведених норм, проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

Верховний Суд у постанові від 27.04.2021 у справі N9160/6819/19 наголосив на наступному: «В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності».

Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку. Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення і останній видає письмовий наказ про його застосування.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції України з 07 листопада 2015, а з 08 вересня 2021 - на посаді старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Наказом керівника Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 10.03.2022 № 229 «Про призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області» призначене службове розслідування, утворена дисциплінарна комісія.

Підставою для проведення службового розслідування є рапорт заступника начальника Хмельницького РУП з превентивної діяльності ГУНП в Хмельницькій області майора поліції ОСОБА_2 про відсутність ОСОБА_1 без поважних причин на інструктажі перед заступанням в наряд, тобто щодо вчинення останнім порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Як вбачається зі змісту цього рапорту, 08 та 09 березня 2022 о 07.30 старший інспектор сектору ювенальної превенції ВП Хмельницького РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 не з`явився на інструктаж особового складу. У той же час, будь які докази, які б свідчили про наявність поважних причин такої відсутності на інструктажі поліцейським не надані.

Частина 2 ст. 91 Закону N 580-VІІІ передбачає, що розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями (ч. 3 ст. 91 Закону N 580-VІІІ). Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків (ч. 4 ст. 91 Закону N 580-VІІІ). Згідно з ч. 1 ст. 91 Закону особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

За змістом пункту 28 Розділу VII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23 травня 2017 № 440 (Далі - Інструкція № 440) обов`язковим є, зокрема, перевірка згідно з розстановкою наявності усіх поліцейських; з`ясування їх стану здоров`я, а також обставин, що можуть завадити несенню служби; ознайомлення нарядів поліції з орієнтуваннями, отриманою інформацією про вчинені кримінальні правопорушення, прикметами осіб, які розшукуються; доповідь посадовій особі, яка проводить інструктаж, про готовність поліцейських до несення служби.

Таким чином, інструктаж поліцейських, які заступають на чергування, є обов`язковим та одним з основних етапів несення служби поліцейським, з якого починається чергування, у тому числі у складі наряду поліції, до якого залучався ОСОБА_1

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 на території України введений воєнний стан.

Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 25.02.2022 № 293 «Про забезпечення публічної і безпеки і порядку на території м. Хмельницького» визначено Хмельницькому РУН ГУНП в Хмельницькій області організувати та забезпечити охорону публічної безпеки і порядку на території міста Хмельницького відповідно до розроблених маршрутів патрулювання, та забезпечити охорону найбільш уразливих об`єктів критичної інфраструктури; здійснити розрахунок сил і засобів, задіяних до забезпечення охорони публічної безпеки і порядку; організувати інструктаж, постановку відповідних завдань, контроль та загальне управління і задіяним до патрулювання особовим складом, в тому числі приданих сил.

Дорученням Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області від 25.02.2022 № 16 визначено начальникам структурних підрозділів Хмельницького РУП ГУНП, ВНП № 1 та ВНП № 2 Хмельницького РУП ГУНП з 25.02.2022 і до особливого розпорядження щоденно направляти в оперативне підпорядкування керівництва Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області працівників з числа підпорядкованого особового складу, забезпечити явку особового складу задіяного до несення служби до приміщення Хмельницького РУП ГУНП (вул. Пушкіна, 15) на 07:30 та 19:30 годин в поліцейському однострії (відповідно до погодних умов), із вогнепальною зброєю у тому числі автоматичною, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту та засобами зв`язку, для участі у проведенні інструктажу особового складу.

Таким чином, обов`язковість присутності на інструктажі поліцейського, який заступає на чергування, встановлена спеціальним законодавством, тоді як час проведення інструктажів для нарядів, що залучаються до несення служби з охорони публічного порядку, керівником визначена як: щоденно на 07:30 та 19:30.

Зі змісту матеріалів справи вбачається, що позивач, залучений до чергування 08 та 09 березня 2022, був обізнаний про час та місце проведення інструктажу, чого він особисто не спростовує. Разом з тим, встановлена з пояснень позивача причина його неявки - це запізнення через не спрацювання годинника.

У подальшому, до завершення службового розслідування ОСОБА_1 27.03.2022 вчергове був відсутній на інструктажі перед чергуванням, до якого він був завчасно залучений (запізнився на службу). Щодо обставин свого неприбуття позивач надав пояснення про те, що «проспав». Оскільки ОСОБА_1 був відсутній на інструктажі, на телефонні дзвінки колег не відповідав, за місцем його проживання була направлена група поліцейських для встановлення місця знаходження та причин відсутності поліцейського на службі. Згідно з поясненнями ОСОБА_1 27.03.2022 він проспав через неспрацювання будильника на його телефоні.

Встановлено також, що 06.04.2022 позивач після початку робочого часу був відсутній на своєму робочому місці. Оскільки безпосереднього керівника ОСОБА_1 не попереджав/не повідомляв про причини відсутності на робочому місці, начальник сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зателефонував підлеглому та з`ясував, що причина відсутності не була пов`язана з виконанням службових обов`язків та не була поважною ( запізнення), про що поданий рапорт.

27.03.2022 комісією Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області складений акт про неприбуття ОСОБА_1 о 7.30 на робоче місце без попередження про причини неприбуття. 06.04.2022 комісією Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області складений аналогічний акт про неприбуття на робоче місце ОСОБА_1 о 9.00 06.04.2022.

У матеріалах справи наявні пояснення працівників поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у яких вони відобразили відомі обставини, пов`язані з недотриманням позивачем службової дисципліни, що виявилось у неприбутті ним 27.03.2022 на службу для проходження інструктажу. Також досліджені пояснення ОСОБА_1 від 06.04.2022 щодо обставин відсутності на робочому місці.

Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 15.04.2022 № 534 за порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, абз. 1, 2 п. 1 Розділу її «Основні вимоги до поведінки поліцейського» Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги поліцейського, ч. 3 ст. 91 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП в Хмельницькій області, яке полягає у відсутності на інструктажах особового складу 08 та 09.03.2022, 27.03.2022 о 07.30 год., а також відсутності на службі 06.04.2022 о 09.00 год. без поважних причин, до старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0012880), застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Згідно з наказом ГУНП в Хмельницькій області від 21.04.2022 № 106 о/с По особовому складу позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 21 квітня 2022 року.

Що стосується незабезпечення права на захист, на яке покликається позивач, суд виходить з того, що відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою. Аналогічні права закріплені і в п. 2 Розділу IV Порядку № 893.

Відповідно до ч. 9 ст. 15 Дисциплінарного статуту уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право, у тому числі, одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб. Частина 3 ст. 18 Дисциплінарного статуту передбачає право поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, відмовитись від надання пояснень. Отже, вказані норми свідчать про те, що забезпечення поліцейському права на захист полягає саме у наданні йому можливості надати пояснення, однак не у обов`язку відібрати таке пояснення ( за відсутності особистої ініціативи останнього)

Частина 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачає, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, у тому числі, пояснення поліцейського щодо обставин справи.

Судом встановлено, що у висновку службового розслідування зазначається щодо пояснення ОСОБА_1 про обставини подій, які відбулись 08 та 09 березня 2022, причому такі пояснення він надав одразу після повторного неприбуття на інструктаж. Також у будь-який час після цього позивач міг надати наступні письмові пояснення, оскільки перебував на службі, однак під час службового розслідування інших пояснень щодо обставин подій 08 та 09 березня 2022 позивач дисциплінарній комісії не надавав, скарги на рішення, дії дисциплінарної комісії не заявляв.

Відтак, суд не може погодитись із тим, що відповідачем позивач був обмежений у праві подати письмові пояснення або будь-яким іншим чином реалізувати право на захист.

Стосовно покликання позивача на те, що відповідач за фактами, які мали місце 27.03.2022 та 06.04.2022 повинен був проводити самостійне службове розслідування, суд виходить з такого.

Частиною 7 ст. 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

10.03.2022 призначене службове розслідування у зв`язку із неприбуттям ОСОБА_1 на інструктаж перед чергуванням 08 та 09 березня 2022, тобто за фактом запізнення на службу.

У той же час, до завершення службового розслідування було виявлено, що ОСОБА_1 27.03.2022 також був відсутній на інструктажі перед чергуванням, до якого він був завчасно залучений. Оскільки ОСОБА_1 був відсутній 27.03.2022 на інструктажі, на телефонні дзвінки колег не відповідав, за місцем проживання останнього була направлена група поліцейських для встановлення його місця знаходження та причин відсутності на службі. Щодо обставин свого неприбуття позивач надав пояснення про те, що він проспав (через не спрацювання будильника). Не заперечував він і те, що йому відомо про проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни за аналогічний дисциплінарний проступок. ОСОБА_1 був викликаний до заступника начальника Хмельницького РУП з превентивної діяльності ГУНП в Хмельницькій області, якому надав пояснення про причини неприбуття на інструктаж.

У той же час, під час службового розслідування позивач продовжував запізнюватись на службу, про що свідчить те, що 06.04.2022 після початку робочого часу він був відсутній на своєму робочому місці. Свого безпосереднього керівника ОСОБА_1 не попереджав/не повідомляв про причини відсутності на роботі. Зважаючи на це, начальник сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зателефонувала останньому. Оскільки повідомлена ним причина відсутності на робочому місці в робочий час не була пов`язана з виконанням службових обов`язків та не була поважною, керівнику Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області був поданий рапорт стосовно чергового запізнення ОСОБА_1 на службу.

Відтак, оскільки порушення дисципліни, які були допущені позивачем 27.03.2022 та 06.04.2022 були порушеннями аналогічного характеру та кваліфікації як і ті, по яких вже проводилось службове розслідування, нове службове розслідування не призначалось. Зважаючи на це, в межах призначеного 10.03.2022 службового розслідування дисциплінарною комісією отримані пояснення та інші документи щодо обставин подій 27.03.2022 та 06.04.2022, які розглядались у сукупності із раніше отриманими.

Суд дослідив доводи позивача стосовно неправомірності застосування до нього найсуворішого дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та враховує таке.

Відповідно до п. 1 Розділу VII Порядку N 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

На думку суду, у матеріалах службового розслідування (висновку, службовій характеристиці, поясненнях тощо) містяться відомості, необхідні для врахування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, що свідчить про дотримання відповідачем вимог Дисциплінарного статуту та Порядку № 893.

Так встановлено, що службова характеристика позивача, надана безпосереднім керівником, не є позитивною, а на момент службового розслідування позивач мав діюче дисциплінарне стягнення у виді суворої догани, причому, як вбачається з відповідних наказів, дисциплінарне стягнення застосовувалось за подібні вчинки.

Як видно зі змісту наказу Хмельницького РУП ГУ Національної поліції в Хмельницькій області від 12.01.2022 № 29 «Про застосування Дисциплінарного стягнення до старшого інспектора ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 », за неналежне виконання службової дисципліни, яке полягає у порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 №580-УІІІ «Про Національну поліцію», п. 2, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII, абз. 1, 2 п. 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, п. 3 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 07.05.2021 № 870 «Про організацію оповіщення та збору особового складу підрозділів поліції ГУНП в Хмельницькій області при оголошенні сигналу «Збір. Навчальна тривога» до капітана поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді догани через неприбуття на службу по команді «Збір. Навчальна тривога».

Наказом Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 27.01.2022 № 96 «Про застосування дисциплінарного стягнення до старшого інспектора ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 » за порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні п. 1,2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII, абз. 1, 2 п. 1 Розділу II «Основні вимоги до поведінки поліцейського» Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, Присяги поліцейського, ч. 3 ст. 91 Закону України від 02.07.2015 № 580-УІП «Про Національну поліцію», внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП в Хмельницькій області, яке полягає у відсутності на службі у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області в період з 09:00 по 09:45 04.01.2022 без поважних причин до капітана поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді сувора догана.

Отже, позивач, не зважаючи на застосування до нього дисциплінарних стягнень, продовжив вчиняти аналогічні порушення, що полягали у запізненні на службу без поважних причин.

Крім того, судом встановлено, що дисциплінарною комісією та керівником під час визначення виду стягнення враховувались обставини, за яких позивачем вчинялись порушення - триваючий у Державі воєнний стан. У зв`язку з цим, суд погоджується з позицією відповідача щодо того, що уникнення відповідальності поліцейським, який систематично вчиняє один і той же дисциплінарний проступок, що полягає у запізненні на службу, і продовжує його вчиняти навіть у період проведення службового розслідування, і одночасно в умовах воєнного стану, коли від органів поліції вимагається максимальна концентрація зусиль щодо забезпечення безпеки і правопорядку в Державі, негативно впливає на морально-психологічний клімат в колективі, а також підриває авторитет служби. Зазначене свідчить також і про несумлінне ставлення до змісту даної Присяги поліцейського.

Суд також погоджується з тим, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує доведення останньою неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 12.12.2019 у справі N 816/70/16, від 01.04.2020 у справі N 806/647/15, від 21.01.2021 у справі N 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що висновок службового розслідування стосовно позивача, а також інші наявні у справі докази, у тому числі надані позивачем, не спростовують його вину у порушенні службової дисципліни. Враховуючи викладене, суд вважає, що дисциплінарною комісією та керівником у зв`язку з встановленням за наслідками службового розслідування в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, були враховані усі обставини проступку, попередня поведінка поліцейського, відповідно обраний той вид дисциплінарного стягнення, який відповідав ступеню суттєвості вчинку та ступеню вини.

Що стосується інших наведених у заявах сторін по справі доводів, згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватись залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматись принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя дослідив основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання протиправними та скасування спірних наказів про звільнення та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відтак і відсутність підстав для поновлення його на службі. Вимоги щодо стягнення на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від вимог щодо скасування спірних наказів.

Відтак, на думку суду, відповідач довів правомірність прийнятих ним рішень, наявність підстав для відповідних висновків, зроблених під час дисциплінарного провадження та у подальшому, зважаючи на що у позові слід відмовити.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 25 серпня 2022 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління Національної поліції України в Хмельницькій області (вул. Зарічанська, 7,Хмельницький,Хмельницька область,29017 40108824)

Головуючий суддя І.С. Козачок