Справа № 640/30829/21
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2022-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у розгляді справи за правилами загального провадження

17 червня 2022 року м. Київ № 640/30829/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши заяву представника Головного управління Національної поліції у місті Києві про розгляд адміністративної справи № 640/30829/21 за правилами загального провадження за позовом

ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції у місті Києві

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна ОСОБА_1 (надалі - позивач), адреса: АДРЕСА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві (надалі - відповідач) адреса: 01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 15.

Підставами позову є порушення прав та інтересів позивача внаслідок протиправного прийняття відповідачем оскаржуваних наказів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду адміністративної справи № 640/30829/21 визначено суддю Окружного адміністративного суду міста Києва Мамедова Ю.Т.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 травня 2022 року № 878 адміністративна справа № 640/30829/21 передана на повторний автоматичний розподіл між суддями у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Мамедової Ю.Т.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду адміністративної справи № 640/30829/21 визначено суддю Клочкову Н.В.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва прийнято до провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Надалі, на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва від представника Головного управління Національної поліції у місті Києві надійшла заява про розгляд адміністративної справи № 640/30829/21 за правилами загального провадження за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі.

В обґрунтування вказаної заяви представник відповідача зазначив, що для повного та всебічного розгляду справи представник відповідача вважає за необхідне викликати в якості свідків поліцейських Дніпровського управління поліції, які виявили вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та членів дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції у місті Києві, які проводили службове розслідування відносно ОСОБА_1 , наслідком якого стало видання оскаржуваного наказу.

Беручи до уваги викладені вище обставини, представник відповідача вважає, що розгляд вищевказаної справи за позовною заявою ОСОБА_1 необхідно проводити за правилами загального позовного провадження та надати відповідачу можливість заявити клопотання про виклик свідків.

Вказані вище обставини стали підставою для звернення до суду представника відповідача з заявою щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши заяву представника Головного управління Національної поліції у місті Києві про розгляд адміністративної справи № 640/30829/21 за правилами загального провадження за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Тобто, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд наголошує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23 листопада 2006 року (скарга 73053/01 CASE OF JUSSILA v. FINLAND, суд вказав на те, що: «Європейський Суд не сумнівається в тому, що письмове провадження у справі часто може виявитись більш ефективним, ніж усний розгляд, для перевірки та забезпечення того, що платник податків надав точний звіт про свій майновий стан, підкріплений всіма необхідними документами. Суд не вважає переконливим довід заявника, що в ході розгляду цієї справи виникли міркування щодо достовірності, які потребували надання пояснень в усній формі.... та приймає довід держави-відповідача, що будь - які питання факту та питання права в цій справі могли бути належним чином розглянуті та вирішені на підставі матеріалів, наданих у письмовому вигляді. ... Оскільки заявнику була надана повна можливість наводити свої доводи у письмовому вигляді та надавати коментарі щодо відомостей, які надходили від податкових органів, Суд дійшов висновку, що вимоги справедливого судочинства були дотримані...».

Суд погоджується з такою позицією щодо Європейського суду з прав людини щодо застування пункту 1 статті 6 Конвенції.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею або можуть бути висловлені у відзиві на позовну заяву, не зумовлює необхідність призначення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

За таких підстав, на цій стадії судового розгляду, а також враховуючи, що представником відповідача не наведено переконливих доводів, з яких вбачалась би необхідність призначення судового засідання, а доводи, на які представник посилається у своєму клопотанні є такими, що не доводять суду необхідності розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення такого клопотання та призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За таких підстав, а також враховуючи, що будь - яких інших достатніх причин, окрім того, що для забезпечення реалізації прав відповідача необхідно провести судове засідання, в якому буде брати участь представник останнього, та з яких вбачалась би необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження представником відповідача не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

Щодо посилань представника відповідача на необхідність виклику та допиту свідків, суд зазначає, що з аналізу матеріалів справи судом встановлено, що ухвалою Окружного адміністративного суду місті Києва було відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про виклик свідків, в обґрунтування чого судом було вказано, що всі обставини які відомі вказаним свідкам викладені у матеріалах службового розслідування, а інші обставини, які можуть бути підтвердженні показами свідків подана заява не містить.

Таким чином, на даній стадії судового розгляду, виходячи з аналізу матеріалів справи та наявних у матеріалах справи доказів та матеріалів, суд не вбачає підстав для розгляду даної справи за правилами загального провадження для виклику та допиту свідків.

В разі, якщо в подальшому, під час розгляду справи, суд дійде висновку про необхідність витребування доказів, заслуховування пояснень сторін, тощо, судом будуть вчинені необхідні дії для всебічного, повного та об`єктивного розгляду, в т.ч. з урахуванням можливості з власної ініціативи призначити судове засідання або перейти до розгляду в порядку загального провадження або призначення судового засідання.

Керуючись статтями 241 - 243, 248, 257, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника Головного управління Національної поліції у місті Києві про розгляд адміністративної справи № 640/30829/21 за правилами загального провадження за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Клочкова