Справа № 360/269/22
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2022-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залучення другого відповідача та витребування доказів

25 серпня 2022 року Справа № 360/269/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., при розгляді за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання противоправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Луганського окружного адміністративного суду на розгляді перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області (далі ГУПФУ в Луганській області) з такими позовними вимогами:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області від 12.08.2021, прийняте за результатами розгляду заяви № 37 про відмову у переведенні ОСОБА_2 з пенсії по інвалідності на пенсію у зв`язку з втратою годувальника;

2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області призначити ОСОБА_2 пенсію у зв`язку з втратою годувальника з 08 квітня 2021 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем 12 серпня 2021 року через портал ПФУ подано заяву № 37 про перехід на інший вид пенсії з пенсії по інвалідності з дитинства на пенсію по втраті годувальника після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент смерті батько позивача мав статус пенсіонера за віком та перебував на обліку в ГУПФУ в Донецькій області, розмір його пенсії на момент смерті складав 15034,00 грн.

Замість прийняття рішення по заяві позивача на порталі ПФУ з`явилась інформація про помилку, що, на думку представника позивача, фактично свідчить про відмову в призначенні позивачу пенсії по втраті годувальника.

Ухвалою від 10 лютого 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено, що справа буде розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); запропоновано відповідачу подати відзив та витребувано від відповідача докази, яких, на думку суду, не вистачає для розгляду справи.

Ухвалою від 27 червня 2022 року повторно запропоновано ГУПФУ в Луганській області подати відзив та повторно витребувано від відповідача докази, яких, на думку суду, не вистачає для розгляду справи.

Від ГУПФУ в Луганській області надійшов відзив від 07 липня 2022 року № 1200-0903-8/15290, в якому заявлено клопотання про заміну первинного відповідача належним відповідачем Головним управлінням Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі ГУПФУ в Кіровоградській області).

В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що відповідно до пункту 4.2 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1 (далі Порядок № 22-1), за принципом екстериторіальності для розгляду заяви позивача від 12 серпня 2021 року № 37 про призначення пенсії було визначено ГУПФУ в Кіровоградській області. Саме цим структурним підрозділом має прийматися рішення за заявою позивача від 12 серпня 2021 року № 37 про призначення пенсії.

За таких обставин ГУПФУ в Луганській області вважає, що не є належним відповідачем по справі.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить з такого.

Відповідно до частини третьої статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з частиною четвертою статті 48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до пункту 4.2 Порядку № 22-1 після реєстрації заяви про призначення (перерахунок) пенсії та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів (із зазначенням часу їх створення), електронну пенсійну справу.

Зважаючи, що за принципом екстериторіальності для розгляду заяви позивача від 12 серпня 2021 року № 37 про призначення пенсії було визначено ГУПФУ в Кіровоградській області, суд погоджується з твердженнями ГУПФУ в Луганській області, що належним відповідачем по справі є ГУПФУ в Кіровоградській області.

Однак, зважаючи, що розгляд адміністративної справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та суду не відома думка позивача щодо заміни первісного відповідача належним відповідачем, суд вважає за необхідне залучити ГУПФУ в Кіровоградській області до участі у справі як другого відповідача.

Також у відзиві від 07 липня 2022 року № 1200-0903-8/15290 ГУПФУ в Луганській області повідомлено суду, що постановою Кабінету Міністрів України від 12 березня 2022 року № 263 «Деякі питання забезпечення функціонування інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів в умовах воєнного стану» установлено, що на період дії воєнного стану міністерства, інші центральні та місцеві органи виконавчої влади, державні та комунальні підприємства, установи, організації, що належать до сфери їх управління, для забезпечення належного функціонування інформаційних, інформаційно-комунікаційних та електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів, володільцями (держателями) та/або адміністраторами яких вони є, та захисту інформації, що обробляється в них, а також захисту державних інформаційних ресурсів, можуть вживати таких додаткових заходів, у тому числі зупиняти, обмежувати роботу інформаційних, інформаційно-комунікаційних та електронних комунікаційних систем, а також публічних електронних реєстрів. З часу дії в України правового режиму воєнного стану відповідно до зазначеної постанови Кабінету Міністрів України доступ до підсистеми ППВП, де зберігаються призначенні (відмовні) пенсійні справи, програмного забезпечення ІКІС ПФУ, обмежено.

У зв`язку з вищевикладеним виконати вимоги ухвали суду про витребування доказів ГУПФУ в Луганській області наразі не може.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з частиною першою статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів (частина друга статті 18 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 18 КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 18 КАС України).

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За приписами частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пунктів 2, 4-6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Частинами першою, другою та третьою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (частини третя, шоста статті 80 КАС України).

Письмовими доказами відповідно до частини першої статті 94 КАС України є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Отже, отримання доказів на підтвердження або спростування обставин у справах, що розглядаються судом, є передумовою повноти та всебічності з`ясування всіх обставин у справі та прийняття законного та обґрунтованого рішення, а надання учасниками справи, зокрема суб`єктами владних повноважень, таких доказів є їх обов`язком.

Суд наголошує, що за своєю правовою природою пенсія є єдиним (або основним) джерелом існування пенсіонера, доходом та власністю (матеріальним інтересом), захищеним статтею 1 Першого протоколу до Конвенції.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини пенсія підпадає під захист статті 1 Протоколу 1 (право власності). Зокрема, у своїй практиці ЄСПЛ інтерпретує поняття майно дуже широко, та зараховує до нього рухоме і нерухоме майно, а також майнові і немайнові інтереси. Неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що позбавлення особи майна є втручанням у право власності особи (зокрема, у справах «Andrejeva v. Latvia» (App. № 55707/00, § 77) «Stummer v. Austria» (App. № 37452/02, § 82), ЄСПЛ підтвердив, що принципи, які застосовуються у справах щодо порушення статті 1 Протоколу 1, поширюються на пенсії). Якщо чинне законодавство держави передбачає пенсійні виплати, це повинно розглядатись як таке, що генерує майновий інтерес («Carson and Others v. the United Kingdom», App. № 42184/05, § 64, «Lakicervic and others v. Monte»). У справі «Muller v. Austria» (App. 5879/72) на той час Європейська комісія з прав людини встановила, що коли особа робить обов`язкові внески до Пенсійного фонду, в неї виникає право власності на частку цього фонду.

У випадку не надання пенсійним органом витребуваних судом документів з пенсійних справ позивачів (доказів по справі) відбувається затягування розгляду таких справ та, як наслідок, має місце (може мати місце) тривале позбавлення людини права на отримання належної їй пенсії.

Отже, ненадання територіальними органами Пенсійного фонду України витребуваних документів з пенсійних справ позивачів призводять не лише до порушення строків розгляду адміністративних справ, а й до неможливості позивачів фізичних осіб на отримання належних пенсійних виплат, що є неприпустимим.

Постановою Правління Пенсійного фонду України від 03 березня 2021 року № 8-1, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 25 березня 2021 року за № 400/36022, прийнятою відповідно до підпункту 2 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2020 року № 1278 «Про запровадження експериментального проекту з реалізації функціоналів першої черги Єдиної інформаційної системи соціальної сфери», пунктів 9, 10 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2014 року № 280 (зі змінами), затверджено Порядок проведення експериментального проекту з реалізації функціоналів першої черги Єдиної інформаційної системи соціальної сфери (далі - Порядок).

Згідно з цим Порядком в органах Пенсійного фонду запроваджена Централізована підсистема Інтегрованої комплексної інформаційної системи Пенсійного фонду України (ІКІС ПФУ) «Призначення та виплата пенсій на базі електронної пенсійної справи», в межах якої створюються та ведуться електронні пенсійні справи осіб, яким призначено пенсію.

Відповідно до пункту 4.8 розділу ІV «Приймання, оформлення і розгляд документів» Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року № 22-1 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України від 07 липня 2014 року № 13-1) та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2005 року за № 1566/11846, з урахуванням змін, внесених постановою правління Пенсійного фонду України від 16 грудня 2020 року № 25-1 «Про затвердження Змін до деяких постанов правління Пенсійного фонду України», зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 16 березня 2021 року за № 339/35961), заява, відомості з відповідних інформаційних систем, скановані копії документів, на підставі яких призначено (перераховано) пенсію та проводиться її виплата; інша інформація, з урахуванням якої визначаються розмір призначеної пенсії та розмір пенсії до виплати, обробляються в складі електронної пенсійної справи, що формується та ведеться відповідно до вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та «Про захист персональних даних». Електронна пенсійна справа зберігається на базі централізованих інформаційних технологій. Документи, що надійшли у паперовій формі, обробляються, реєструються та зберігаються в органі, що призначає пенсію, за правилами, встановленими постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року № 55 «Деякі питання документування управлінської діяльності».

Як вбачається з відомостей, наявних у офіційному телеграмканалі Луганської обласної військово-цивільної адміністрації, ГУПФУ в Луганській області продовжує здійснювати свої повноваження щодо нарахування та виплати пенсій, працює у дистанційному режимі, а отже, у випадку відсутності доступу до архівів документів (в паперовому вигляді) має доступ до електронних пенсійних справ.

Разом із цим територіальними пенсійними органами майже у всіх справах після 24 лютого 2022 року не надаються витребувані судом документи з електронних пенсійних справ позивачів із посиланням на обмеження Пенсійним фондом України доступу до цих справ.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 березня 2022 року № 263 «Деякі питання забезпечення функціонування інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів в умовах воєнного стану» крім іншого, установлено, що на період дії воєнного стану міністерства, інші центральні та місцеві органи виконавчої влади, державні та комунальні підприємства, установи, організації, що належать до сфери їх управління, для забезпечення належного функціонування інформаційних, інформаційно-комунікаційних та електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів, володільцями (держателями) та/або адміністраторами яких вони є, та захисту інформації, що обробляється в них, а також захисту державних інформаційних ресурсів, можуть вживати певні додаткові заходи, зокрема зупиняти, обмежувати роботу інформаційних, інформаційно-комунікаційних та електронних комунікаційних систем.

Відповідно до пункту 1 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2014 року № 280 (далі Положення про Пенсійний фонд України), Пенсійний фонд України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, що реалізує державну політику з питань пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню.

Згідно з пунктом 4 Положення про Пенсійний фонд України Пенсійний фонд України відповідно до покладених на нього завдань, в тому числі, організовує, координує та контролює роботу територіальних органів щодо: здійснення контролю за додержанням вимог законодавства про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, […] за призначенням (перерахунком) і виплатою пенсій, […] забезпечення своєчасної та у повному обсязі виплати пенсій […].

Суд зазначає, що відповідачами територіальними органами Пенсійного фонду України, в тому числі в межах даної адміністративної справи, не надаються докази на підтвердження відсутності в них доступу до електронних пенсійних справ громадян, зокрема докази на підтвердження прийняття Пенсійним фондом України відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо), яким територіальним пенсійним органам обмежено доступ до пенсійних справ громадян (в тому числі електронних).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому, указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Також указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Разом із цим змін та доповнень, викликаних введенням на території України воєнного стану, до КАС України не вносилось.

Відповідно до статті 12-2 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Отже, в умовах воєнного стану суди України не припиняють розгляд справ та продовжують здійснювати правосуддя.

Враховуючи наведене, з метою прийняття законного та обґрунтованого рішення по справі суд вважає за необхідне витребувати від відповідачів документи з електронної пенсійної справи позивача, а також отримати від Пенсійного фонду України роз`яснення та докази на підтверджень цих роз`яснень (рішення, розпорядження тощо) з приводу ненадання (часткового надання) територіальними пенсійними органами витребуваних судом документів з пенсійних справ позивачів.

Керуючись статтями 9, 44, 48, 52, 77, 80, 94, 173, 195, 236, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про заміну первинного відповідача належним задовольнити частково.

Залучити Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області як другого відповідача до участі у справі.

Розгляд адміністративної справи почати з початку.

Запропонувати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Кіровоградській області надати до суду за допомогою підсистеми (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, протягом 15 днів з дня вручення цієї ухвали відзив на позовну заяву разом зі всіма доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та доказами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити сторонам строк для подання до суду за допомогою підсистеми (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, відповіді на відзив та заперечення протягом 5 днів з дня одержання відзиву (відповіді на відзив).

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області та Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області надати до суду за допомогою підсистеми (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, протягом 15 днів з дня вручення цієї ухвали такі докази:

- заяву позивача від 12 серпня 2021 року № 37 про перехід на інший вид пенсії;

- пакет документів, поданий позивачем разом із заявою від 12 серпня 2021 року № 37 про перехід на інший вид пенсії;

- рішення, прийняте за наслідками розгляду заяви позивача від 12 серпня 2021 року № 37 про перехід на інший вид пенсії;

- пенсійну справу позивача (в межах предмету позову).

Зобов`язати Пенсійний фонд України надати до суду через підсистему (модуль) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, протягом 7 днів з дня отримання цієї ухвали роз`яснення та докази на підтверджень цих роз`яснень (рішення, розпорядження тощо) щодо:

- прийняття Пенсійним фондом України рішень (розпоряджень) на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 12 березня 2022 року № 263 «Деякі питання забезпечення функціонування інформаційно-комунікаційних систем, електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів в умовах воєнного стану» щодо обмеження доступу територіальних органів Пенсійного фонду України до електронних пенсійних справ, наявних в базі централізованих інформаційних технологій Пенсійного фонду;

- строку дії таких обмежень (у випадку їх запровадження);

- меж таких обмежень (категорій документів) - враховуючи, що певні документи з пенсійних справ пенсіонерів пенсійними органами суду надаються, певні ні);

- зазначення належного органу, який має повний доступ до пенсійних справ - для вирішення судом питання стосовно направлення до визначеного органу ухвали про витребування документів з пенсійної справи сторони по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.О. Пляшкова