Справа № 640/10024/22
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2022-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2022 року м. Київ № 640/10024/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., ознайомившись з адміністративною справою за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправним рішень та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України в якому просить:

- визнати протиправними дії ДПС України щодо відправлення ОСОБА_1 у простій;

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України щодо відправлення ОСОБА_1 у простій та не нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності з 24.02.2022 року по 17.4.2022 року в повному обсязі;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області, як відокремлений підрозділ ДПС України нарахувати допомогу по тимчасовій непрацездатності за період з 24.02.2022 року по 17.04.2022 року та подати відомості до Черкаського міського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області, як відокремлений підрозділ ДПС України зробити перерахунок та сплатити при звільненні за травень 2022 року;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області, як відокремлений підрозділ ДПС України нарахувати та сплатити середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правовими положеннями ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з позовної заяви, позивачка просить зокрема, визнати протиправними дії відповідачів щодо відправлення її у простій, однак позивачкою не вказано коли їй стало відомо про оскаржувані дії відповідачів.

Водночас, з доданої до позовної заяви копії листа Головного управління від 05.05.2022 року №629/П/23-00-10-02-22 вбачається, що відповідно до наказу ДПС України від 24.02.2022 року №243-о та наказів Головного управління від 11.03.2022 року №52, від 21.03.2022 року №60 з 24.02.2022 року по 17.04.2022 року встановлено простій в роботі ГУ ДПС у Черкаській області, що виник не з вини працівників та зумовлений загрозою їх життю та здоров`ю.

Враховуючи викладенні обставини та обізнаність позивачки про вчиненні відповідачами дії, ОСОБА_1 звернулась до суду 30.06.2022 року з пропуском місячного строку.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У даному випадку, ОСОБА_1 заяву про поновлення строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску не подано, що в свою чергу, суперечить нормам адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, суд доходить висновку, що для запобігання обмеження права позивачки на звернення до суду, останній необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481,00 гривні.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 заявлено вимоги не майнового характеру: про визнання протиправними дій ДПС України та Головного управління ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділу ДПС України про відправлення її у простій; зобов`язання нарахувати їй допомогу по тимчасовій непрацездатності за період з 24.02.2022 року по 17.04.2022 року, зобов`язання зробити перерахунок заробітної плати за період з 24.02.2022 року по 17.04.2022 року та виплати при звільненні за травень 2022 року; зобов`язання нарахувати та сплатити середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Приписами п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674-VI передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами судом встановлено, що позивачкою заявлено позовні вимоги, що непов`язані з стягненням заробітної плати та оновлення на роботі, проте не додано жодного доказу про сплату судового збору за звернення до адміністративного суду з такими вимогами.

За таких обставин, позивачці необхідно сплатити судовий збір за дві позовні вимоги не майнового характеру, а саме: про визнання дій ДПС України щодо відправлення у простій та про визнання дій ГУ ДПС у Черкаській області, як відокремленого підрозділ ДПС України щодо відправлення у простій.

Таким чином, розмір судового збору за подання цього позову становить 1984,80 грн.

Однак, при ознайомленні з позовною заявою та доданими до неї документами судом встановлено, що позивачкою не додано жодного доказу про сплату судового збору за звернення до адміністративного суду з даним позовом або доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Наведене свідчить про недотримання позивачкою вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліком позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Позивачці слід усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 1984,80 грн. або доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, в матеріалах, доданих до позовної заяви відсутня копія паспорту позивачка як документа, що підтверджують наявність у ОСОБА_1 процесуальної правосуб`єктності.

Згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, може бути лише особа, яка володіє процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної дієздатності, є саме: паспорт, копія якого до позовної заяви не долучена.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За змістом ч. 2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідчені копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 ст. 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи суд встановив, що позивачкою, всупереч вимог ч. 2 ст. 94 та частини четвертої статті 161 КАС України, до позовної заяви додані незавірені у встановленому порядку копії додатків, що виключає можливість використання їх як доказів у справі.

Крім того, відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, в порушення вимог частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, позивачкою у позовній заяві не зазначено вищевказаних відомостей.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу також створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 цієї ж статті).

Враховуючи те, що позивачем уточнено позовні вимоги на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків.

Вказані судом недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

- оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 1984,80грн.

Судовий збір підлягає сплаті на наступні реквізити:

Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101

Код отримувача (код ЄДРПОУ) - 37993783

Рахунок отримувача - UA4026007

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача - 899998

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

або доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору;

- власне письмове підтвердження позивачки про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- завіреної у встановленому порядку копії паспорта позивачки;

- належним чином завірених копій додатків до позовної заяви.

Зазначені документи подати через канцелярію суду (або надіслати поштою) з посиланням на реквізити даної ухвали.

Керуючись положеннями статей 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 - без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

3. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

4. Попередити позивача, що у разі, якщо недоліки, зазначені в ухвалі, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду на підставі частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.І. Келеберда