Справа № 640/5670/20
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2022-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2022 року м. Київ № 640/5670/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрівської Н.А.,

розглянувши у спрощеному провадженні адміністративну справу

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК «Київські електромережі»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправними та скасування наказу, направлення, припису, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК «Київські електромережі» (далі по тексту - позивач, ПрАТ «ДТЕК «Київські електромережі») звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач, ДАБІ України), у якому просило:

- визнати протиправним та скасувати наказ ДАБІ України від 18 лютого 2020 року №460 про проведення позапланової перевірки;

- визнати протиправним та скасувати направлення ДАБІ України від 24 лютого 2020 року № 40-20/055-01 для здійснення позапланової перевірки;

- визнати протиправним та скасувати припис ДАБІ України від 04 березня 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на невідповідність оскаржуваних наказу, направлення та припису вимогам законодавства, а позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 березня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/5670/20 і призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (письмового провадження); у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні за участю сторін відмовлено.

Ухвалою суду від 16 березня 2020 року у задоволенні заяви позивача про забезпечення адміністративного позову відмовлено.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 квітня 2020 року у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за участю сторін відмовлено; зобов`язано позивача надати докази на підтвердження направлення на адресу відповідача копії заяви про зупинення провадження у справі; запропоновано відповідачу висловити свою позицію з приводу клопотання про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 20 червня 2022 року позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому ДАБІ України не погоджується із заявленими позовними вимогами, оскільки оскаржуване направлення оформлене у відповідності до вимог наказу Мінрегіону №240, предметом перевірки було лише виконання вимог припису від 15 січня 2020 року; оскаржувані наказ, направлення та припис відповідають вимогам законодавства; у зв`язку із встановленням порушень законодавства за наслідками позапланової перевірки винесено оскаржуваний припис про усунення порушень шляхом допуску посадових осіб до перевірки, а дії відповідача в межах спірних відносин є правомірними.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що для здійснення позапланової перевірки відповідач зобов`язаний отримати погодження центрального органу виконавчої влади; в оскаржуваному наказі не вказано чітко, перевірку якого саме суб`єкта містобудівної діяльності призначено, не вказано реквізити припису, виконання якого має перевірятися відповідачем; вказано, що оскаржувані акти індивідуальної дії складені з порушенням вимог законодавства.

Ознайомившись із письмово викладеними доводами учасників справи, дослідивши подані документи і матеріали, суд встановив такі обставини справи.

Наказом ДАБІ України від 18 лютого 2020 року « 460 «Про проведення позапланової перевірки» відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок №553), з метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 січня 2020 року наказано Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Держархбудінспекції провести позапланову перевірку об`єкта: «Будівництво КЛ 110 Кв «Новокиївська-Московська» №1, 2; м. Київ, Голосіївський район, провулок Руслана Лужевського, Деміївська площа, Голосіївський проспект, Ужгородський провулок, вулиця Михайла Стельмаха, вулиця Маринська, вулиця Бурмистренка, провулок Василя Жуковського, Коломийський провулок, вулиця Васильківська, вулиця Софії Ковалевської, вулиця Василя Касіяна, вулиця Лятошинського, Кільцева дорога, вулиця Теремківська, проспект Академіка Глушкова; Київська область, Києво-Святошинський район, територія Чабанівської селищної ради, смт. Чабани, с. Новосілки, с. Хотів»; замовник будівництва: ПрАТ «ДТЕК «Київські електромережі»; предмет перевірки: виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю, дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; оформити в установленому порядку направлення для проведення позапланової перевірки.

На виконання вказаного наказу відповідачем оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 24 лютого 2020 року №40-20/055-01, яким відповідно до Порядку №553 направлено посадових осіб відповідача для здійснення позапланової перевірки : «Будівництво КЛ 110 Кв «Новокиївська-Московська» №1, 2; м. Київ, Голосіївський район, провулок Руслана Лужевського, Деміївська площа, Голосіївський проспект, Ужгородський провулок, вулиця Михайла Стельмаха, вулиця Маринська, вулиця Бурмистренка, провулок Василя Жуковського, Коломийський провулок, вулиця Васильківська, вулиця Софії Ковалевської, вулиця Василя Касіяна, вулиця Лятошинського, Кільцева дорога, вулиця Теремківська, проспект Академіка Глушкова; Київська область, Києво-Святошинський район, територія Чабанівської селищної ради, смт. Чабани, с. Новосілки, с. Хотів» щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу від 18 лютого 2020 року №460 та перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 січня 2020 року; інформація про здійснення попереднього заходу - акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 15 січня 2020 року; строк дії направлення - з 25 лютого 2020 року по 10 березня 2020 року.

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04 березня 2020 року, складеного за адресою м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, від позивача вимагається протягом 10 робочих днів допустити посадових осіб ДАБІ України до проведення перевірки об`єкта, оскільки у порушення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553, ПрАТ «ДТЕК «Київські електромережі» не допустив посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва.

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 січня 2020 року, складеного за адресою м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, від позивача також вимагалося протягом 10 робочих днів допустити посадових осіб ДАБІ України до проведення перевірки об`єкта, оскільки у порушення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553, ПрАТ «ДТЕК «Київські електромережі» не допустив посадових осіб відповідача до проведення позапланово/ перевірки об`єкта будівництва.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з частиною третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

У пункті 7 Порядку №553 встановлено вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки:

Так, підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом встановлено, що предметом перевірки в межах заявлених позовних вимог є виконання суб`єктом містобудівної діяльності - позивачем вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю, дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 січня 2020 року.

Водночас, судом встановлено, що Окружним адміністративним судом міста Києва 30 листопада 2020 року винесено рішення в адміністративній справі №640/3201/20 за позовом ПрАТ «ДТЕК «Київські електромережі» до ДАБІ України про скасування, зокрема, припису від 15 січня 2020 року, залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2021 року, яким визнано протиправним та скасовано припис ДАБІ від 15 січня 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, визнано протиправною та скасовано постанову ДАБІ від 30 січня 2020 №001/40-202-10/867-20 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини четвертої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, оскільки судовим рішенням, яке набрало законної сили, визнано протиправним та скасовано припис ДАБІ України від 15 січня 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виконання якого підлягало перевірці, яку призначено оскаржуваним наказом від 18 лютого 2020 року №460 про проведення позапланової перевірки та за наслідками якої винесено оскаржуваний припис від 04 березня 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, станом на момент винесення рішення у даній справі відсутні правові підстави для вчинення відповідачем дій, направлених на призначення, проведення позапланової перевірки та, як наслідок, на винесення у відношенні позивача актів індивідуальної дії (оскаржуваного припису).

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідачем, на якого покладено тягар доказування в адміністративному процесі, не надано суду доказів на підтвердження наявності правових підстав для призначення перевірки.

За таких обставин, суд приходить до висновку про безпідставність прийняття оскаржуваного наказу ДАБІ України від 18 лютого 2020 року №460 про проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 (далі по тексту - Положення №294), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 2 Положення №294 Держархбудінспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Підпункт 9 пункту 4 Положення №294 встановлює, що Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань у визначених законодавством випадках проводить перевірки: відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів (у тому числі наявності у виконавця будівельних робіт сертифікатів на будівельні матеріали, вироби і конструкції) та іншої документації; дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, проведення обстеження об`єктів та реалізації заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до пункту 6 Положення №294 Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань має право, серед іншого, видавати у визначених законодавством випадках обов`язкові до виконання приписи; складати акти перевірок у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи Держархбудінспекції та її територіальних органів під час перевірки мають право безперешкодного доступу на місця будівництва об`єктів, до приміщень, документів та матеріалів, необхідних для проведення перевірки, а також з метою здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури, на місцезнаходження таких суб`єктів.

Згідно з пунктом 7 Положення №294 Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Таким чином, ДАБІ України наділене зокрема правом проведення перевірок об`єктів будівництва, проте, виключно у межах наданих законом повноважень.

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Аналіз наведених правових норм вказує, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається саме акт, у якому фіксується факт такої відмови, а у разі проведення перевірки, складається акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у якому фіксуються порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Разом із тим, на переконання суду, незаконно призначена перевірка не має правових наслідків, а тому рішення, прийняті за результатами заходів щодо проведення такої перевірки, зокрема у формі припису та постанови також є незаконними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2018 року у справі №818/399/17 (провадження №К/9901/5514/17).

Крім того, суд звертає увагу на те, що припис щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил складається у разі виявлення під час здійснення перевірки, порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

У свою чергу, факт не допуску до проведення перевірки не є підставою для винесення припису.

З урахуванням викладеного, у зв`язку з відсутністю правових підстав для винесення оскаржуваного припису, а також оскільки факт не допуску до проведення перевірки не є підставою для винесення припису, оскаржуваний припис від 04 березня 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий відповідачем є протиправним та підлягає скасуванню.

При цьому, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування направлення ДАБІ України від 24 лютого 2020 року № 40-20/055-01 для здійснення позапланової перевірки не підлягають задоволенню, оскільки направлення на перевірку породжує права для посадової особи органу контролю щодо проведення такої перевірки, але жодним чином не впливає на права позивача, у зв`язку з тим, що підставою для її проведення є не направлення, а відповідний наказ органу державного контролю.

Водночас, суд зазначає, що, надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28 серпня 2018 року (справа № 802/2236/17-а).

Згідно з частиною першою статті 9, статтею 72, частинами першою, другою, п`ятою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до частин першої, третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки в даному випадку суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог, то судові витрати підлягають частковому відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 2, 5-11, 73-77, 90, 139, 241-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК «Київські електромережі» задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 18 лютого 2020 року №460 «Про проведення позапланової перевірки».

3. Визнати протиправним та скасувати припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 04 березня 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

4. В решті позовних вимог відмовити.

5. Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК «Київські електромережі» (ідентифікаційний код 41946011, адреса: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2802,67 грн (дві тисячі вісімсот дві гривні 67 коп) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ідентифікаційний код 37471912; адреса: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, буд. 26).

Рішення набирає законної сили у порядку, встановленому в статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції в порядку, визначеному статтями 293, 296, 297 Кодексу адміністративного судочинства України протягом 30 днів з моменту складення повного тексту

Суддя: Н.А. Добрівська