Справа № 640/9703/22
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2022-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 липня 2022 року м. Київ № 640/9703/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1
до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)
про визнання протиправним та скасування подання, визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 з позовом до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати подання Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 06.05.2022 за №5880/5.1-22 про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю №6354, виданого Міністерством юстиції України 03.05.2008 на ім`я ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №302/6 від 06.05.2022 про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Міністерство юстиції України, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), та Державне підприємство «Національні інформаційні системи» вчинити дії, спрямовані на поновлення ОСОБА_1 в відомостях Єдиного реєстру нотаріусів, надати доступ до єдиних та державних реєстрів, що функціонують у системі Міністерства юстиції України для вчинення дій та виконання обов`язків, передбачених Законом України «Про нотаріат».

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

За змістом норм п. 9 ч. 1 ст. 4, ч. 3 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

У свою чергу п. ч. 1 ст. 4 КАС України містить визначення терміну «суб`єкт владних повноважень», яким є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Ознайомившись з текстом поданого ОСОБА_1 позову суддя встановив, що позивач невірно визначив кількісний склад відповідачів у справі. А саме відповідно до змісту прохальної частини позову ОСОБА_1 заявив позовні вимоги до 3-х суб`єктів владних повноважень - до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерства юстиції України та Державного підприємства «Національні інформаційні системи». Водночас згідно тексту титульної сторінки позовної заяви Міністерство юстиції України та Державного підприємства «Національні інформаційні системи» визначені позивачем як треті особи. Наведені суперечності в тексті позовної заяви перешкоджають суду встановити дійсні кількість і склад відповідачів за поданим позовом.

Також проаналізувавши зміст прохальної частини позову суд встановив, що ОСОБА_1 заявив одночасно вимоги про визнання протиправним та скасування подання Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, та про визнання протиправним та скасування наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса.

У контексті з цим, суд звертає увагу позивача на те, що Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 2 цієї статті Кодексу захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Рішення суб`єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Тобто, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Суд встановив, що за змістом норм ст.ст. 29-1 і 29-2 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна діяльність приватного нотаріуса тимчасово зупиняється на час дії в т.ч. наступної обставини: у разі направлення територіальним органом до Міністерства юстиції України подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю - до вирішення питання по суті, але не більш як на шість місяців.

Рішення про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса у випадках, передбачених частиною першою статті 29-1 цього Закону, приймає керівник відповідного територіального органу Міністерства юстиції України.

Відповідний територіальний орган Міністерства юстиції України зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня видання наказу про зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса письмово повідомити приватного нотаріуса про зупинення його нотаріальної діяльності.

Наказ про зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса може бути оскаржений ним до Міністерства юстиції України або до суду.

Приватний нотаріус зобов`язаний зупинити нотаріальну діяльність з моменту отримання копії наказу про тимчасове зупинення його нотаріальної діяльності.

З аналізу наведених норм Закону України «Про нотаріат» вбачається, що безпосередньо саме подання територіального органу Міністерства юстиції України про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю не породжує для нотаріуса виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків, зокрема у формі встановлення обмежень на вчинення нотаріальних дій. Тобто, таке подання не є актом індивідуальної дії в розумінні Закону, та право особи (нотаріуса) на оскарження окремо подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю в Законі не передбачене.

У зв`язку з цим суд пропонує позивачу подати до суду заяву про уточнення змісту заявлених позовних у відповідності до положень ч. 1 ст. 5 КАС України (в т.ч. шляхом зменшення розміру заявлених позовних вимог), або нормативно обґрунтовану письмову заяву щодо відповідності подання Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 06.05.2022 за №5880/5.1-22 про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю за своїми ознаками індивідуального акта суб`єкта владних повноважень, наявності у позивача права на оскарження такого подання окремо від наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №302/6 від 06.05.2022 про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса в порядку адміністративного судочинства.

Водночас суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви обов`язково додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ (у редакції чинній станом на день звернення позивача із цим позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, в силу норми абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону №3674-VІ, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021 №1928-IX установлено, що у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року становить 2 481 гривень.

Суддею встановлено, що наразі позивачем в адміністративному позові заявлено дві основні позовні вимоги немайнового характеру (абзаци 1 і 2 прохальної частини позовної заяви). Відтак, з урахуванням п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору, який підлягає сплаті за одну позовну вимогу немайнового характеру у межах заявленого спору становить 1 984,80 грн.

Оглянувши зміст доданих до позовної заяви матеріалів, суд виявив наявність квитанції від 29.06.2022 №0.0. з відомостями про сплату за позовною заявою судового збору лише у сумі 992,40 грн. Тобто, наразі наявна недоплата судового збору за заявленими вимогами у сумі 992,40 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст. 160, 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у п?ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог ч. 1 ст. 5, ч. 5 ст. 160 КАС України та з урахуванням зауважень суду, - у кількості примірників для суду та належної кількості відповідачів; оригіналу платіжного документу про сплату позивачем судового збору за розгляд Окружним адміністративним судом м. Києва його позовної заяви у розмірі 992,40 грн. або заяви про зменшення розміру заявлених позовних вимог у відповідність до вже сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу п?ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок