Справа № 640/12523/21
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2022-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2022 року м. Київ № 640/12523/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вєкуа Н.Г., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
доТовариства з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП»
прозастосування заходів реагування,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська 13) з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП», в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП» (04073, м. Київ, просп. Степана Бандери, 16-А, 04073, ) знеструмити та накласти печатки на розподільчі електрощити, паливо-роздавальні колонки, люки зливних ємкостей та на вихідні двері приміщення операційної АЗС, за адресою: вул. Павла Усенка, 8 у Дніпровському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

В якості підстави позову позивач зазначив, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування, спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення учасників справи (письмове провадження), встановлено відповідачу строк для надання відзиву та витребувано від останнього докази та відповідні матеріали.

Відповідач не скористався своїм правом на надання відзиву.

Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та відзив на позов, встановив наступне.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22 «Про затвердження уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інших форм розпорядчих документів», зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21.01.2019 за №73/3304, доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 №10033/1/1-21 та на підставі Окремого доручення першого заступника Голови ДСНС України від 12.03.2021 №02-3693/262-1 видано наказ про проведення позапланових перевірок від 29.03.2021 №309.

На підставі наказу від 29.03.2021 №309, видано посвідчення від 29.03.2021 №2294 на проведення позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП», розташованого за адресою: вул. Павла Усенка, 8 у Дніпровському районі м. Києва.

Копію посвідчення отримав представник Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП», про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 2294.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ «ЕРГОС ГРУП» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

п.1.1 розділу глави 1 IV ППБУ ввід електромережі до споруд АЗС виконано не у відповідності до вимог глави 2.1 ПУЕ;

п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ для вводу електромережі в приміщення операторної допускається використання тимчасової дільниці електромережі;

п. 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ електрощит в приміщенні операторної не забезпечений схемою підключення споживачів з пояснювальними надписами;

п.1.20 глави 1 розділу IV ППБУ не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричної мережі і обладнання від короткого замикання;

п.1.21 глави 1 розділу IV ППБУ не надано матеріали, що підтверджують проведення технічного обслуговування системи блискавкозахисту;

п.1.12 розділу IV ППБУ не надано акт виконаних робіт з прихованого прокладання електричних мереж за конструкціями з горючого матеріалу виконаними в приміщенні операторної;

п. 3.4 глави 3 розділу IV ППБУ не проведено очищення дренажних лотків для запобігання розтікання нафтопродуктами атмосферних опадів в очисні споруди;

п. 3.11 глави 3 розділу V ППБУ для розміщення засобів пожежогасіння на територіях АЗС не встановлено пожежний, який повинен бути укомплектований необхідним інвентарем: вогнегасники 3 шт., ящик з піском 1 шт., протипожежне покривало 1 шт., багор або лом 2 шт., лопата 2 шт., сокири 2 шт.;

п. 3.15 глави 3 розділу V ППБУ не вжито заходів із захисту пересувних та переносних порошкових вогнегасників від дії прямих сонячних променів;

п. 12 розділ II ППБУ з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння з числа працівників АЗС не створено добровільну пожежну охорону (дружину), члени якої повинні бути застраховані відповідно до чинного законодавства;

п. 8 розділ II ППБУ територія об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

п. 2.9 глава 2 розділ III ППБУ не визначено клас вибухопожежонебезпечної зони для території АЗС згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок»;

п. 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ контактні пристрої для під`єднання заземлювальних провідників від автоцистерн не відповідають вимогам чинних нормативних документів та встановлені в межах вибухонебезпечної зони (в зливній шахті);

п. 11 розділ II ППБУ, ст. 20 Кодексу цивільного захисту АЗС не забезпечена розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою;

п. 22 розділ II, п. 1.1 розділ III ППБУ, ст. 20 Кодексу цивільного захисту не витримана протипожежна відстань (12м) від споруд АЗС (тип А, 2 категорії) до сусідньої будівлі розташованої по вулиці Хоткевича, 10;

п. 10.4 глави 10 розділу IV ППБУ на АЗС не вивішені на видимих місцях плакати, які повинні містити обов`язки водія під час заправлення автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки;

п. 10.5 глави 10 розділу IV ППБУ АЗС не оснащена гучномовним зв`язком;

п. 10.11 глави 10 розділу IV ППБУ для відкривання та закривання пробок металевої тари, проведення робіт із обслуговування та ремонту технологічного обладнання у вибухонебезпечних хонах на АЗС відсутній інструмент з металу, що не утворює іскор;

п. 11 розділ II ППБУ, ст. 20 Кодексу цивільного захисту АЗС не оснащена жорсткою буксирною штангою довжиною не менш 3 м для евакуації транспортних засобів з території у випадку пожежі;

ст. 57 Кодексу цивільного захисту не надано зареєстровану у встановленому порядку Декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

п. 1 ст. 57 Кодексу цивільного захисту АЗС не обладнано системою раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщання людей у разі їх виявлення;

ст. 9 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» не проведено ідентифікацію об`єкту підвищеної небезпеки;

п. 9 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту, ст. 10 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» не проведено декларування безпеки об`єкту підвищеної небезпеки;

п. 7 ПКМУ №956 не проведено експертизу декларації безпеки об`єкту підвищеної небезпеки;

п. 1 ПКМУ №1788 не проведено обов`язкове страхування цивільної відповідальності суб`єкта господарювання;

п. 10 ч. 1 ст. 10 Кодексу цивільного захисту, ст. 11 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» не розроблено план локалізації та ліквідації аварій на обєкті підвищеної небезпеки;

п. 12 ч. 1 ст. 20, ст. 133 Кодексу цивільного захисту не заключено угоду на аварійно-рятувальне обслуговування АЗС;

п. 18 ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту не створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;

п. 3 розділ II ППБУ на об`єкті відповідним документом не встановлений протипожежний режим, який включає: порядок утримання шляхів евакуації, визначення спеціальних місць для куріння, порядок застосування відкритого вогню, тощо;

п. 4 розділ II ППБУ для кожного приміщення об`єкта не розроблені та не затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки.

За результатами перевірки державним інспектором складено акт від 31.03.2021 №249.

Примірник Акту від 31.03.2021 №249 відправлено відповідачу поштовим зв`язком 31.03.2021.

У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом зупинення експлуатації його приміщення.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон 877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закон 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року № 5403-VI, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, суд звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Як вбачається з матеріалів справи, вказані порушення можуть створювати і небезпеку життю та здоров`ю людей.

Доказів усунення встановлених Актом від 31.03.2021 №249 порушень, станом на день вирішення спору відповідачем до суду не надано.

Таких відомостей не містять і матеріали адміністративної справи.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі навчання. Такий захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

Частиною першою ст.372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Таким чином, суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Відповідно до положень чч. 1 та 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судових витрат на користь позивача не здійснюється.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП» (04073, м. Київ, просп. Степана Бандери, 16-А, 04073, ) знеструмити та накласти печатки на розподільчі електрощити, паливо-роздавальні колонки, люки зливних ємкостей та на вихідні двері приміщення операційної АЗС, за адресою: вул. Павла Усенка, 8 у Дніпровському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕРГОС ГРУП» порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа