Справа № 640/18469/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

28 червня 2022 року місто Київ №640/18469/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача-3 про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Компанія розвитку проектів «Ніка»
до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Пилипчука Віталія Анатолійовича, Державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Урдюк Оксани Юріївни, Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправними та скасування рішень від 14.08.2019 №32887027 та від 23.09.2019 за №48819248, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія розвитку активів «Ніка» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Пилипчука Віталія Анатолійовича, державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Урдюк Оксани Юріївни, Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якій просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) Пилипчука Віталія Анатолійовича від 14.08.2019 про внесення запису №32887027 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, в частині встановлення строку оренди - 21.10.2019;

- визнати протиправними та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) Урдюк Оксани Юріївни від 23.09.2019 за №48819248 про відмову у внесенні змін до запису №32887027 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 000 щодо проведення державної реєстрації права оренди строком на п`ять років з моменту внесення запису про реєстрацію такого права оренди, а саме до 14.08.2024;

- зобов`язати Департамент земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) та державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) Урдюк Оксану Юріївну внести зміни до запису № 32887027 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 000, в частині встановлення строку оренди та провести державну реєстрацію права оренди земельної ділянки за Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія розвитку активів «Ніка» щодо земельної ділянки з наступними характеристиками: місце розташування - перетин вул. Кіото та вул. Братиславської у Деснянському районі м. Києва; розмір - 0,4035 га; цільове призначення - для будівництва житлового будинку; кадастровий номер :62:033:0081, строком на п`ять років з моменту внесення запису про реєстрацію такого права оренди, а саме до 14.08.2024.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.08.2020 позовну заяву залишено без руху. Позивач у встановлені судом строки усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.09.2020 поновлено позивачеві строк на звернення до суду з даним позовом; прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/18469/20 та визначено, що справа буде розглядатись без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі; витребувано від відповідачів належним чином завірену копію рішення від 14.08.2019 про внесення запису №32887027 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та копії всіх інших документів, що стали підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

Через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 05.10.2020 від представника Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (відповідач-3) надійшла заява про залишення позову без розгляду, яка обгрунтована тим, що позивачем у даній справі пропущено строк звернення до суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.10.2020 запропоновано позивачу надати свої пояснення стосовно заяви представника Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позову без розгляду у справі №640/18469/20.

На виконання вимог ухвали суду від 07.10.2020 позивачем 30.10.2020 подано до суду письмові поянсення стосовно заяви представника Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позову без розгляду, відповідно до яких позивач зазнив про те, що представник Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) обчислює процесуальний строк на звернення до адміністративного суду з 14.08.2019 - з дати внесення запису за №32887027, з чим погодитись неможливо. Позивач зауважив, що взагалі не отримував від відповідачів рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (КМДА) - Пилипчука В.А. від 14.08.2019 про внесення запису №32887027 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що стало підставою для звернення до суду з відповідним клопотанням про витребування доказів, яке було задоволено судом відповідно до ухвали від 16.09.2020.

Виходячи з викладеного, позивач вважає, що причини пропуску строку звернення до суду є поважними, а тому є законні підстави для його поновлення.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною четвертою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно із приписами статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач до моменту оскарження рішень від 14.08.2019 №32887027 та від 23.09.2019 за №48819248 до суду скористався своїм правом з приводу досудового врегулювання спору, оскарживши зазначені рішення державних реєстраторів у встановленому законом порядку, що підтверджується скаргою від 24.09.2019 (вх. від 27.09.2019 №16183/3-19).

За наслідками досудового врегулювання спору Наказом Міністерства юстиції України від 30.03.2020 №852/7 позивачеві відмовлено у задоволенні його скарги. Даний Наказ Міністерства юстиції України разом із супровідним листом від 07.04.2020 було відправлено позивачу 17.04.2020 засобами поштового зв`язку та отримано останнім 20.04.2020, що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті.

До суду з даним позовом позивач звернувся 06.08.2020, що підтверджується датою на конверті, в якому надійшла позовна заява до суду.

При цьому, суд звертає увагу, що ухвалою від 16.09.2020 вже було вирішено питання стосовно строків звернення до суду у зв`язку із запровадженням карантинних обмежень на всій території України.

Так, згідно з пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Законом № 540-ІХ від 30.03.2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно Указу Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19: на всій території України установлено карантин на період з 11.03.2020 року до 03.04.2020 року.

Суд, вирішуючи питання щодо поновлення строків звернення до суду, виходить з того, що Верховний Суд неодноразово наголошував, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та наслідки у вигляді залишення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави.

Згідно з частиною другою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" констатував, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Проявом цього права є забезпечення для кожної особи можливості звернутися до суду.

У справі "Іліан проти Туреччини" Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Таким чином, з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

Тобто, пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для прямого застосування наслідків такого пропуску (залишення без розгляду, повернення), оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причин пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

За таких обставин, беручи до увагу ті обставини, що позивач звернувся до суду з даним позовом на момент дії карантину (COVID-19), встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Постанови від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", беручи до уваги надані позивачем докази щодо поважності причин строку звеорнення до суду та з урахуванням приписів Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 121, 123, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Визнати поважними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія розвитку активів «Ніка» строку звернення до Окружного адміністративного суду міста Києва.

2. В задоволенні клопотання представника Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала оскарженнню не підлягає.

Суддя Іщук І.О.