Справа № 640/23853/21
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 червня 2022 року м. Київ № 640/23853/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК»

до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області,

Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві

про визнання протиправними дій та скасування рішень

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК» (надалі - позивач), адреса: 04128, місто Київ, вул. Академіка Туполєва, буд. 17 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (надалі - відповідач 1), адреса: 65042, місто Одеса, вулиця 7-а Пересипська, будинок 6, Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві (надалі - відповідач 2), адреса: 04053, місто Київ, вулиця Некрасовська, будинок 10/8, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області та Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві щодо проведення перевірки характеристик продукції товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК»;

- визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу Головного управління Держпродспоживслужби у місті Києві від 29.06.21 №50-54.

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок прийняття оскаржуваних рішень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК» до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві про визнання протиправними дій та скасування рішень та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він є імпортером, а не розповсюджувачем продукції, яку було відібрано на перевірку, а отже у відповідача 1 не було повноважень відбирати товар та проводити щодо нього перевірку, водночас, результати неправомірно проведеної планової перевірки відповідачем 1, стали підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки, здійсненої відповідачем 2.

Також позивач зазначає про недотримання відповідачем 1 порядку проведення перевірки та складання відповідного акта, оскільки акт перевірки було направлено позивачеві лише через три місяці після його складання, до того ж, позивачеві не було надано протоколи випробувань та не повідомлено про їх зміст, тобто, позивача позбавлено права ознайомитись з результатами експертизи та ініціювати призначення повторної експертизи.

Окрім наведеного, позивачем також вказано, що позапланова перевірка характеристик продукції, проведена відповідачем 2, не відповідає ланцюгу постачання так, як перевірки (планова та позапланова) зазначеної продукції проведені в одного й того ж імпортера, оскільки магазин позивача, в якому була проведена планова перевірка та позивач, в якого була проведена позапланова невиїзна перевірка, є єдиною юридичною особою.

Позивач наголошує, що належного дослідження продукції проведено не було, а відтак встановити правопорушення неможливо. Протоколи випробування від 06.11.2020, на які посилаються відповідачі, позивачу не вручались, їх зміст останньому не відомий, внаслідок чого позивач був позбавлений права на призначення повторної експертизи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від ДАТА адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК» в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області щодо проведення перевірки характеристик продукції товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК» залишено без розгляду, в іншій частині позовних вимог продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Відповідач 2 надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що за кведом товариство з обмеженою відповідальністю «Паритет СМІК», магазин якого став об`єктом планової перевірки, займається роздрібною торгівлею іграми та іграшками в спеціалізованих магазинах (код 47.65). Зазначені данні наведені Єдиному державному реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (дані органів статистики про основний вид економічної діяльності юридичної особи, визначений на підставі даних державних статистичних спостережень відповідно до статистичної методології за підсумками діяльності за рік).

Таким чином, шляхом реалізації продукції в у магазині за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 14, позивач надавав на ринок продукцію, тобто займався постачанням іграшки для розповсюдження, споживання чи використання на ринку України в процесі провадження господарської діяльності. При цьому, згідно інвойсів TOB «Паритет Смік» вперше надав іграшки на ринок України, тобто ввів в обіг. Отже, позивач виступає одночасно як особою, яка ввела в обіг продукцію, так і розповсюджувачем, і до нього можуть бути застосовані як планові так і позапланові заходи нагляду (контролю).

Отже, відповідач 2 зазначає, що позивач в ланцюгу постачання за порушення вимог Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 року № 151, несе відповідальність за введення їх в обіг - за надання іграшок на ринку України вперше, а також до нього застосовуються обмежувальні заходи за розповсюдження такої продукції - за надання іграшок на ринку України.

Щодо наданих позивачем документів відповідачу 2, останнім зазначено, що наявність декларації про відповідність, сертифікату відповідності та інших документів не виключає можливих порушень вимог технічних регламентів, оскільки під час проведення випробовування продукції щодо відповідності, випробовування стосуються лише випробувального зразка, а не всієї продукції, яка в подальшому буде реалізовуватись по ланцюгу постачання. Саме тому законодавством і передбачено відповідальність суб`єктів господарювання за невідповідність продукції вимогам технічних регламентів. Інвойси, які були наданні позивачем не можуть підтверджувати відповідність технічним регламентам, що виходить з визначення терміну «Інвойс». Тобто за його допомогою можливо встановити лише суб`єктний склад та предмет відносин купівлі-продажу. Висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи також не можуть бути доказом відповідності Технічному регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 №151 у частини наявності або відсутності необхідної інформації. Торговий договір № 3/11/2010 від 31.01.2011 та Договір про торгові співробітництво від 01.07.2008 долучені до позовної заяви не можуть підтверджувати відповідність продукції технічним регламентам, так як відповідно частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. А сама по собі домовленість сторін не може підтверджувати відповідність вимогам законодавства.

Також відповідачем 2 наголошено, що з результатами експертизи відповідач 1 ознайомив позивача 20.11.2020 та надав копії протоколів випробувань, що зазначено в акті перевірки характеристик продукції від 18.08.2020 №3105, водночас, позивачем не подано заяву з вимогою на проведення повторної експертизи (випробовування).

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, встановив наступне.

Як свідчать матеріали справи, відповідно до секторального плану державного ринкового нагляду на 2020 рік затвердженого тимчасово виконуючим обов`язки Голови Держпродспоживслужби Шевченко О.П. від 22 листопада 2019 року, наказу ГУ Дерпродспоживслужби в Одеській області № 3590 від 13.08.2020 та направлення на проведення перевірки від 13.08.2020 № 3212, відповідач 1 провів планову перевірку за фактичною адресою розповсюдження магазину «СМІК» товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК»: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 14, та склав акт перевірки характеристик продукції від 18 серпня 2020 року №3105 в якому зафіксував порушення законодавства з боку позивача.

16.12.2020 Головне управління Держпродспоживслужби в місті Києві отримало лист від Держпродспоживслужби № Вх 39609/01 -06.2 від 16.122020, яким на підставі повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, від 14.12.2020 № Р-8770-2020, № Р-8775-2020, отриманого за допомогою національної системи державного ринкового нагляду, Держпродспоживслужба доручає здійснити за ланцюгом постачання позапланову перевірку характеристик продукції.

03.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві на підставі доручення Держпродспоживслужби від 16.12.2020 року №15.1-6/2/19276, повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 14.12.2020 № Р-8770-2020, № Р-8775-2020 отриманих за допомогою національної системи державного ринкового нагляду було видано наказ № 2208 від 03.06,2021 та направлення на проведення перевірки №1939 від 03.06.2021 року.

За результатами перевірки був складений акт перевірки продукції від 07 червня 2021 року №2208/257. Предметом перевірки була: іграшка у вигляді Динозавра ТМ «Junior Megasaur», артикул 6397006, ш/к 118, країна виробник Польща. Також були виявленні порушення вимог законодавства, пп. 11, 19, 38, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 № 151, а саме інструкція та інформація щодо безпечності, нанесені на пакування іграшки та на етикетку, прикріплену до пакування іграшки, не відповідають вимогам законів про порядок застосування мов; найменування та адреса імпортера чи зареєстрованої марки відсутні; наведені попередження та інструкції щодо безпеки, нанесені на пакування та на етикетку, прикріплену до пакування іграшки, не відповідають вимогам законів про порядок застосування мов; іграшка не має зображення знаку відповідності технічним регламентам.

10.06.2021 головним спеціалістом відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів Лисенко Михайлом Михайловичем було складено протокол № 54 про виявлення порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 10.06.2021 року.

Головним управлінням було видано рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-609, яким було обмежено надання продукції на ринку шляхом нанесення на продукцію інформації про імпортера та його адресу, зобов`язано нанести інформацію щодо безпечності та надати інструкцію відповідно до вимог законів про порядок застосування мов та/або іншим шляхом в межах законодавства України, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06 липня 2021 року № 04.1-608, яким обмежено надання продукції на ринку шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06 липня 2021 року № 04.1-607, яким обмежено надання продукції на ринку шляхом усунення формальної невідповідності.

29 червня 2021 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві за результатом розгляду справи було винесено постанову про накладення штрафу №50, якою притягнуто позивача до відповідальності та накладено штраф у розмірі 3000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 51 000, 00 грн.

17.12.2020 Головне управління Держпродспоживслужби в місті Києві отримало лист від Держпродспоживслужби № Вх 39636/01-06.2 від 17.12:2020, яким на підставі повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, від 14.12.2020 № Р-8759-2020, № Р-8768-2020, № Р-8773-2020 отриманого за допомогою національної системи державного ринкового нагляду, Держпродспоживслужба доручає здійснити за ланцюгом постачання позапланову перевірку характеристик продукції.

03.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві на підставі доручення Держпродспоживслужби від 16.12.2020 № 15.1-6/2/19273, повідомленнь Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 14.12.2020 № Р-8759-2020, № Р-8768-2020, № Р-8773-2020, отриманих за допомогою національної системи державного ринкового нагляду було видано наказ № 2206 від 03.06.2021 та направлення на проведення перевірки № 1937.

За результатами перевірки був складений акт перевірки продукції від 07 червня 2021 року № 2206/255. Предметом перевірки була: іграшка TМ «Hasbto» Lost kittier, ш/к 442, артикул 6414934, країна виробник Китай. Також були виявленні порушення вимог законодавства, пп. 19, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 № 151, а саме: найменування та адреса імпортера чи зареєстрованої торгівельної марки відсутні, документ, що супроводжує іграшку не наданий, іграшка не має зображення знаку відповідності.

10.06.2021 року головним спеціалістом відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів Лисенко Михайлом Михайловичем було складено протокол № 52 про виявлення порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 10.06.2021.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві було видано рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-610, яким було обмежено надання продукції на ринку усуненням формальної невідповідності шляхом нанесення на продукцію знака відповідності технічним регламентам та/або іншим шляхом в межах законодавства України, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року №04.1-611, яким було обмежено надання продукції на ринку тимчасовою забороною надання продукції на ринку та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-612, яким було обмежено надання продукції на ринку проведенням продукції у відповідність до встановлених вимог.

29 червня 2021 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві за результатом розгляду справи було винесено постанову про накладення штрафу №51, якою притягнуто позивача до відповідальності та накладено штраф у розмірі 3000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 51000, 00 грн.

16.12.2020 Головне управління Держпродспоживслужби в місті Києві отримало лист від Держпродспоживслужби № Вх З9608/01-06.2 від 16.12.2020, яким на підставі повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/а бо становить серйозний ризик, від 14.12.2020 № Р-8769-2020, № Р-8774-2020, отриманого за допомогою національної системи державного ринкового нагляду, Держпродспоживслужба доручає здійснити за ланцюгом постачання позапланову перевірку характеристик продукції.

03.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві на підставі доручення Держпродспоживслужби від 16.12.2020 року № 15.1-6/2/19272, повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 14.12.2020 № Р-8769-2020, № Р-8774-2020, отриманих за допомогою національної системи державного ринкового нагляду було видано наказ № 2207 від 03.06.2021 та направлення на проведення перевірки № 1938 від 03.06.2021.

За результатами перевірки був складений акт перевірки продукції від 07 червня 2021 року № 2207/256. Предметом перевірки була: іграшка Лялька TM «SMIKI», артикул 5729029, ш/к 071, країна виробник Польща, постачальник TOB «Паритет-Смік». Також були виявленні порушення вимог законодавства, пп. 19 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 № 151, а саме найменування та адреса імпортера чи зареєстрованої торгівельної марки відсутні, документ, що супроводжує іграшку не наданий.

10.06.2021 головним спеціалістом відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів Лисенко Михайлом Михайловичем було складено протокол № 51 про виявлення порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 10.06.2021.

Головним управлінням було видано рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-614, яким було обмежено надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідності до встановлених вимог та зобов`язано нанести на продукцію інформацію про імпортера та його поштової адреси та/або іншим шляхом в межах законодавства України та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 06 липня 2021 року № 04.1-671, яким обмежено надання продукції на ринку шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку.

29 червня 2021 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві за результатом розгляду справи було винесено постанову про накладення штрафу № 52, якою притягнуто позивача до відповідальності та накладено штраф у розмірі 3000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 51000, 00 грн.

16.12.2020 Головне управління Держпродспоживслужби в місті Києві отримало лист від Держпродспоживслужби № Вх 39610/01-06.2від 16.12.2020, яким на підставі повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, від 14.12.2020 № Р-8766-2020, № Р-8771-2020, отриманого за допомогою національної системи державного ринкового нагляду, Держпродспоживслужба доручає здійснити за ланцюгом постачання позапланову перевірку характеристик продукції.

03.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві на підставі доручення Держпродспоживслужби від 16.12.2020 № 15.1-6/2/19274, повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 14.12.2020 № Р-8766-2020, № Р-8771-2020, отриманих за допомогою національної системи державного ринкового нагляду було видано наказ № 2211 від 03.06.2021 та направлення на проведення перевірки № 1942 від 03.06.2021.

За результатами перевірки був складений акт перевірки продукції від 07 червня 2021 року № 2211/260. Предметом перевірки була: дитяча іграшка ТМ «SМIКІ», артикул 5887341, ш/к 418, ш/к 300, країна виробник Польща, постачальник ТОВ «Паритет-Смік»: Також були виявленні порушення вимог законодавства, пп. 36, 37, п. 2 ч. Б додатку 5 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 № 151, а саме на іграшці відсутня інформація про обмеження та попередження (відсутня лаконічна позначка про конкретну небезпеку); іграшка не має попередження щодо передбачуваного використання іграшки, яке зумовлено її функцією, розміром та характеристиками.

10.06.2021 головним спеціалістом відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів Лисенко Михайлом Михайловичем було складено протокол № 55 про виявлення порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 10.06.2021.

29.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві було видано рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-615, яким обмежено надання продукції на ринку шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року №04.1-616, яким було обмежено надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідності до встановлених вимог та зобов`язано нанести на продукцію інформацію про обмеження та попередження (лаконічну позначку про конкретну небезпеку); попередження щодо передбачуваного використання іграшки, яке зумовлено її функцією, розміром та характеристиками та/ або іншим шляхом в межах законодавства України.

29 червня 2021 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві за результатом розгляду справи було винесено постанову про накладення штрафу № 53, якою притягнуто позивача до відповідальності та накладено штраф у розмірі 3000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 51000, 00 грн.

16.12.2020 Головне управління Держпродспоживслужби в місті Києві отримало лист від Держпродспоживслужби № Вх 39612/01-06.2 від 16.12.2020, яким на підставі повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 14.12.2020 № Р-8762-2020, № Р-8765-2020, отриманого за допомогою національної системи державного ринкового нагляду, Держпродспоживслужба доручає здійснити за ланцюгом постачання позапланову перевірку характеристик продукції.

03.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві на підставі доручення Держпродспоживслужби від 16.12.2020 року № 15.1-6/2/19277, повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик від 14.12.2020 № Р-8762-2020, № Р-8765-2020, отриманих за допомогою національної системи державного ринкового нагляду було видано наказ № 2209 від 03.06.2021 та направлення на проведення перевірки №1940 від 03.06.2021.

За результатами перевірки був складений акт перевірки продукції від 07 червня 2021 року № 2209/258. Предметом перевірки була: іграшка набір для освіти, артикул 5616902, щ/к 357, країна виробник Польща. Також були виявленні порушення вимог законодавства, п. 19 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 № 151, а саме найменування та адреса імпортера чи зареєстрованої торгівельної марки відсутні, документ, що супроводжує іграшку не наданий.

10.06.2021 головним спеціалістом відділу ринкового нагляду Управління захисту споживачів Лисенко Михайлом Михайловичем було складено протокол № 53 про виявлення порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та етапі 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 10.06.2021.

29.06.2021 Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві було видано рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-617, яким обмежено надання продукції на ринку приведенням продукції у відповідність до встановлених вимог та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29 червня 2021 року № 04.1-618, яким було обмежено надання продукції па ринку шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку та зобов`язано нанести на продукцію інформацію про імпортера та його адресу та/або іншим шляхом в межах законодавства України.

29 червня 2021 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в місті Києві за результатом розгляду справи було винесено постанову про накладення штрафу № 54, якою притягнуто позивача до відповідальності та накладено штраф у розмірі 3000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 51 000, 00 грн.

Позивач, вважаючи протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві щодо проведення перевірки характеристик продукції товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК» та постанови про накладення штрафу Головного управління Держпродспоживслужби у місті Києві від 29.06.21 №50-54. Звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідності до статті 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Таким чином, контроль за якістю і безпечністю продукції гарантується державою, а право на безпечність та якість продукції є конституційним правом людини.

Відповідно до Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 667 (далі - Положення № 667), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Основними завданнями Держпродспоживслужби, серед іншого, є здійснення ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності (пп. 4 п. 3 Положення № 667).

Згідно із підпунктом 7 пункту 4 Положення № 667 Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду: проводить перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування); приймає у випадках та порядку, визначених законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснює контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживає у порядку, визначеному законом, заходів до притягнення до відповідальності осіб, винних у порушенні встановлених вимог.

За змістом пункту 7 цього ж Положення, Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Згідно з частиною 1 Положення про Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12 квітня 2017 року № 209, Головне управління Державної служби безпеки України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів в області, в місті Києві є територіальним органом Держпродспоживслужби та їй підпорядковане.

Частиною третьою цього ж положення визначено, що завданням Головного управління є реалізація повноважень Держпродспоживслужби на території відповідної адміністративно - територіальної одиниці.

Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначено Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02 грудня 2010 року № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI).

Відповідно до статті 1 Закону № 2735-VI державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам; неналежне застосування знака відповідності технічним регламентам - порушення правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам, встановлених законодавством.

Згідно зі статтею 10 Закону № 2735-VI Ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 11 Закону № 2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема, проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).

Згідно зі статтею 23 Закону № 2735-VI під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону.

При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.

Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи.

У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції органом ринкового нагляду прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, що є предметом перевірки, такі заходи мають бути вжиті суб`єктами господарювання щодо всіх одиниць продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, які надаються на ринку та є небезпечними, становлять ризик та/або не відповідають встановленим вимогам.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.

Під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори). Орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції; 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, митними органами, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закон України Про загальну безпечність нехарчової продукції .

Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб. У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію. Після визначення виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, орган ринкового нагляду розпочинає проведення перевірки характеристик такої продукції в її виробника або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, та визначає всю послідовність суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання такої продукції.

Як вбачається із частин першої та третьої статті 29 Закону № 2735-VI, у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність: знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті; не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом; не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність (її копія чи спрощена декларація про відповідність) не супроводжує продукцію, якщо це передбачено відповідним технічним регламентом; декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог; органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона є неповною; вчинено інші порушення встановлених вимог, визначені у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.

Так, стосовно доводів позивача про неправомірність здійснення перевірки за ланцюгом постачання суд зазначає наступне.

Як зазначено судом вище, відповідно до секторального плану державного ринкового нагляду на 2020 рік, наказу ГУ Дерпродспоживслужби в Одеській області №3590 від 13.08.2020 та направлення на проведення перевірки від 13.08.2020 № 3212, відповідач 1 провів планову перевірку за фактичною адресою розповсюдження магазину «СМІК» товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК»: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 14.

При цьому, суд зазначає, що факт розповсюдження позивачем продукції у магазині «СМІК» підтверджується фіскальним чеком №76 від 19.08.2020 року, копія якого наявна в матеріалах справи, що в свою чергу, спростовує доводи позивача відносно здійснення ним виключно імпортерської діяльності.

Окрім того, як встановлено судом, видами діяльності позивача, як юридичної особи є: роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах (код КВЕД 47.78 - основний); оптова торгівля іншими товарами господарського призначення (код КВЕД 46.49); роздрібна торгівля іграми та іграшками в спеціалізованих магазинах (код КВЕД 47.65); надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (код КВЕД 68.20); консультування з питань комерційної діяльності й керування (код КВЕД 70.22).

Так, розповсюджувач - будь-яка інша, ніж виробник або імпортер, фізична чи юридична особа в ланцюгу постачання продукції, яка надає продукцію на ринку; імпортер - будь-яка фізична чи юридична особа - резидент України, яка вводить в обіг на ринку України продукцію походженням з іншої країни (статті 1 Закону № 124 - VIII).

З наведеного вбачається, що позивач шляхом реалізації продукції в у магазині за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 14, надавав на ринок продукцію, тобто - займався постачанням іграшки для розповсюдження, споживання чи використання на ринку України в процесі провадження господарської діяльності, при цьому, як власне наголошує позивач, вперше надавав іграшки на ринок України, тобто вводив в обіг, як імпортер.

Тобто, позивач одночасно є і розповсюджувачем і імпортером продукції, яка підлягала перевірці, а тому відповідачем 2 правомірно було проведено перевірку позивача по ланцюгу постачання, як імпортера продукції.

Що стосується суті виявлених порушень, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади розроблення, прийняття та застосування технічних регламентів і передбачених ними процедур оцінки відповідності, а також здійснення добровільної оцінки відповідності визначені Законом України «Про технічні регламенти та ознаку відповідності» від 15 січня 2015 року № 124 - VIII (далі - Закон № 124 - VIII).

Відповідно до статті 1 Закону № 124 - VIII введення в експлуатацію - використання продукції за її призначенням споживачем (користувачем) в Україні в перший раз; введення в обіг - надання продукції на ринку України в перший раз; знак відповідності технічним регламентам - маркування, за допомогою якого виробник вказує, що продукція відповідає застосовним вимогам, визначеним у технічних регламентах, якими передбачене нанесення цього маркування; надання на ринку - будь-яке платне або безоплатне постачання продукції для розповсюдження, споживання чи використання на ринку України в процесі здійснення господарської діяльності; розповсюдження - надання продукції на ринку після введення її в обіг; розповсюджувач - будь-яка інша, ніж виробник або імпортер, фізична чи юридична особа в ланцюгу постачання продукції, яка надає продукцію на ринку; виробник - будь-яка фізична чи юридична особа (резидент чи нерезидент України), яка виготовляє продукцію або доручає її розроблення чи виготовлення та реалізує цю продукцію під своїм найменуванням або торговельною маркою (знаком для товарів і послуг). Положення цього Закону щодо виробників також застосовуються до монтажників ліфтів; імпортер - будь-яка фізична чи юридична особа - резидент України, яка вводить в обіг на ринку України продукцію походженням з іншої країни; технічний регламент - нормативно-правовий акт, в якому визначено характеристики продукції або пов`язані з ними процеси та методи виробництва, включаючи відповідні адміністративні положення, додержання яких є обов`язковим. Він може також включати або виключно стосуватися вимог до термінології, позначень, пакування, маркування чи етикетування в тій мірі, в якій вони застосовуються до продукції, процесу або методу виробництва; Терміни користувач , ланцюг постачання продукції , постачання продукції , суспільні інтереси вживаються у значенні, наведеному в Законі України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

Згідно зі статтею 11 Закону № 124 - VIII Продукція, що вводиться в обіг, надається на ринку або вводиться в експлуатацію, а згідно з деякими технічними регламентами - також продукція, що виготовляється та/або вводиться в експлуатацію виробником для використання у власних цілях, повинна відповідати вимогам усіх чинних технічних регламентів, які застосовуються до такої продукції, крім випадків, визначених у статті 12 цього Закону та у відповідних технічних регламентах.

Відповідно до статті 29 того ж Закону У випадках, визначених у технічних регламентах, на продукцію та/або на інші об`єкти, що зазначені в таких технічних регламентах (табличку з технічними даними, пакування, супровідні документи тощо), повинен наноситися знак відповідності технічним регламентам. Нанесенням знака відповідності технічним регламентам на продукцію вважається також нанесення цього знака на будь-який інший, ніж сама продукція, об`єкт згідно з правилами та умовами нанесення зазначеного знака.

Стаття 30 Закону № 124 - VIII передбачає, що знак відповідності технічним регламентам повинен наноситися лише виробником або його уповноваженим представником. Знак відповідності технічним регламентам повинен наноситися лише на продукцію, для якої його нанесення передбачене конкретними технічними регламентами, та не повинен наноситися на будь-яку іншу продукцію. Виробник шляхом нанесення знака відповідності технічним регламентам ним самим або його уповноваженим представником вказує на те, що він бере на себе відповідальність за відповідність продукції всім застосовним вимогам, визначеним у відповідних технічних регламентах, якими передбачене нанесення знака відповідності технічним регламентам. Знак відповідності технічним регламентам повинен бути єдиним маркуванням, що засвідчує відповідність продукції застосовним вимогам, визначеним у відповідних технічних регламентах, якими передбачене нанесення знака відповідності технічним регламентам. Нанесення на продукцію інших маркувань, знаків або написів, які можуть вводити в оману третіх осіб щодо значення чи форми знака відповідності технічним регламентам, забороняється. Будь-яке інше маркування може бути нанесене на продукцію за умови, що це не вплине негативно на видимість, розбірливість та значення знака відповідності технічним регламентам.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1184 затверджено Правила та умови нанесення знака відповідності технічним регламентам.

Згідно з приписами Правил № 1184 Знак відповідності технічним регламентам (далі - знак відповідності) наноситься на продукцію або на її табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер продукції, знак відповідності наноситься на пакування та на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом.

Знак відповідності наноситься перед уведенням продукції в обіг. Знак відповідності може супроводжуватися піктограмою або будь-яким іншим знаком, що вказує на особливий ризик або використання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 року № 151 затверджено Технічний регламент безпечності іграшок (далі - Технічний регламент № 151).

Відповідно до пункту 11 Технічного регламенту №151, виробники забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

Пунктом 19 Технічного регламенту №151 встановлено, що імпортери зазначають своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг), контактну поштову адресу на іграшці, а у разі, коли нанесення відповідної інформації неможливе, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує таку іграшку.

Пунктами 36, 37, 38 Технічного регламенту №151 встановлено, що для безпечного користування іграшкою попередження, виконані для цілей пункту 34 цього Технічного регламенту, повинні містити інформацію про обмеження, визначені згідно з пунктом 1 частини А додатка 5.

Для категорій іграшок, наведених у пунктах 2-11 частини Б додатка 5, повинні використовуватися відповідні попередження.

Іграшка не повинна містити жодного із попереджень, наведених у пунктах 2-11 частини Б додатка 5, якщо попередження суперечить використанню іграшки за призначенням, що визначається залежно від її функції, розміру і характеристик.

Виробник повинен наносити чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшку, прикріплений до неї ярлик (етикетку) або пакування та у разі потреби зазначати попередження в інструкціях з експлуатації, які супроводжують іграшку. Маленькі іграшки, які продаються без упаковки, повинні мати відповідні попередження, прикріплені до них.

Попередженням повинні передувати слова "Увага" або "Попередження".

Попередження, які впливають на рішення щодо придбання іграшки, зокрема ті, що визначають мінімальний та максимальний вік користувачів, та інші попередження, наведені в додатку 5, повинні зазначатися на споживчій упаковці або бути чітко видимі в інший спосіб для споживача перед купівлею, в тому числі у разі, коли купівля здійснюється шляхом електронної торгівлі.

Такі попередження та інструкції щодо безпеки повинні бути складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

Згідно з пунктом 44 Технічного регламенту №151 іграшки, які надаються на ринку, повинні мати зображення знака відповідності технічним регламентам.

Як вбачається з матеріалів справи, під час проведення позапланової виїзної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю «Паритет-Смік» щодо характеристики іграшок, посадовими особами ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві встановлено порушення пунктів 11, 19, 36-38, 44 та пункту 2 частини Б додатку 5 Технічного регламенту №151.

Позивач не заперечує того, що є особою, яка ввела в обіг продукцію, що була предметом перевірки, водночас, позивач зазначає, що ним було надано на вимогу відповідача 2 наступні документи: копії декларацій на відповідність, копії інвойсів, висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи, торговий договір № 3/11/2010 від 31.01.2011, договір про торгове співробітництво від 01.07.2008.

Проте, суд зазначає, що надані позивачем документи не спростовують наявність встановлених відповідачем 2 порушень вимог Технічного регламенту №151, позаяк наявність декларацій про відповідність та інших документів не виключає можливих порушень вимог технічних регламентів, оскільки під час проведення випробовування продукції щодо відповідності, випробовування стосуються лише випробувального зразка, а не всієї продукції, яка в подальшому буде реалізовуватись по ланцюгу постачання. Саме тому законодавством і передбачено відповідальність суб`єктів господарювання за невідповідність продукції вимогам технічних регламентів.

Окрім того, суд зауважує, що до позовної заяви позивачем взагалі не було долучено таких декларацій, на яких позивач наголошує в позовній заяві.

Що стосується інвойсів, то останні жодним чином не підтверджують відповідність продукції вимогам Технічного регламенту, оскільки інвойси лише містять перелік товарів, їх кількість та суму коштів, яку покупець має за них сплатити.

Стосовно доводів позивача про надання відповідачеві 2 висновків санітарно-епідеміологічної експертизи, суд зазначає, що відповідно до Порядку проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України 09.10.2000 №247, державна санітарно-епідеміологічна експертиза - це вид професійної діяльності органів, установ і закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, що полягає у комплексному вивченні об`єктів експертизи з метою виявлення можливих небезпечних факторів у цих об`єктах, установленні відповідності об`єктів експертизи вимогам санітарного законодавства, а в разі відсутності відповідних санітарних норм - в обґрунтуванні медичних вимог щодо безпеки об`єкта для здоров`я та життя людини; висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи - документ установленої форми, що засвідчує відповідність (невідповідність) об`єкта державної санітарно-епідеміологічної експертизи медичним вимогам безпеки для здоров`я і життя людини, затверджується відповідним головним державним санітарним лікарем і є обов`язковим для виконання власником об`єкта експертизи.

Тобто, з наведених норм вбачається, що висновки державної санітарно- епідеміологічної експертизи посвідчують саме відповідність медичним вимогам, а не вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, а тому наявність такого висновку не виключає можливих порушень вимог Технічного регламенту, до того ж, дослідження стосуються саме випробувального зразка, а не всієї продукції в цілому.

Торговий договір та договір про торгове співробітництво також жодним чином не підтверджують відповідності продукції вимогам Технічного регламенту, оскільки договір - це домовленість між сторонами, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Таким чином, перелічені позивачем документи, а саме: копії декларацій на відповідність, копії інвойсів, висновки державної санітарно- епідеміологічної експертизи, торговий договір №3/11/2010 від 31.01.2011, договір про торгове співробітництво від 01.07.2008 не підтверджують відповідність продукції, яка була об`єктом перевірки та за результатами якої встановлено відповідні порушення, вимогам Технічного регламенту №150.

Окрім того, суд вважає за доцільне зазначити, що матеріали справи свідчать, що разом з Актом перевірки №3105 позивачеві також було надіслано протоколи випробувань іграшок, що підтверджується Актом перевірки та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №65 9, згідно якого вказані документи було отримано представником позивача за довіреністю 24.11.2021, що в свою чергу спростовує твердження позивача про невручення йому протоколів випробування та позбавлення права на призначення повторної експертизи.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що доводи позивача, на підставі яких він просить визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві щодо проведення перевірки характеристик продукції та скасувати постанови про накладення штрафів, є безпідставними, а тому суд на вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог.

Інші доводи та аргументи учасників не спростовують висновків суду.

Відповідно до статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Згідно з частиною 1 статті 9, статті 72, частин 1, 2, 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати стягненню не підлягають.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 2, 6-10, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «ПАРИТЕТ-СМІК» - відмовити.

2. Судові витрати стягненню з відповідача не підлягають.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова