Справа № 478/643/22
Суддя: Сябренко І. П.
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №478/643/22 пров. №2-а/478/7/2022
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2022 року Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Сябренко І.П. ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАВ №600969 від 15 серпня 2022 року,

В с т а н о в и в:

18 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАВ №600969 від 15 серпня 2022 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.126, ч.1 ст.126, ч.5 ст.121, ст.125 КУпАП, складену інспектором ВРПП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Чорба І.С. та визнати його дії в цій частині незаконними.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАСУ суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами ч.2 ст.171 КАСУ суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

В ході з`ясування питання, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу, судом встановлено наступне.

Згідно з ч.3 ст.161 КАСУ до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI.

Відповідно до положень ст.ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» зі змінами та доповненнями, особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 (провадження №11-1287апп18) відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16), та вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення застосуванню підлягають положення статей 2-5 Закону України «Про судовий збір», якими не передбачено пільг щодо сплати судового збору у цій категорії справ. Також Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» №1928-IХ передбачено, що у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 гривень.

Позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість у прохальній частині позовної заяви, позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, в обґрунтування якого зазначено про складний соціальний майновий стан.

Вирішуючи клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду, зокрема, відстрочити позивачу сплату судового збору.

У ст.8 ЗУ «Про судовий збір» зазначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку, що позивач не є суб`єктом, на якого поширюється дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд в ухвалі від 10.01.2018 року у справі №242/3169/17.

При цьому, законодавцем визначено, що підставою для ухвалення судом відповідного рішення є незадовільний майновий стан сторони. Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) визначається судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір за звернення до суду. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Крім того, судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Таким чином, у розумінні приписів ст.8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, скаржник має довести існування фінансових труднощів.

Однак, доводи позивача щодо неспроможності сплатити судовий збір не підтверджені жодними належними і допустимими доказами, а отже, не є достатньою і необхідною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Також суд зазначає, що підстави для звільнення або відстрочення від сплати судового збору, які передбачені ст.8 ЗУ «Про судовий збір», не є абсолютними та не зобов`язують суд звільнити позивача від сплати судового збору чи відстрочити сплату ним судового збору, а лише надають йому право вчинити ці дії за умови, що майновий стан особи є незадовільним та створює істотні перешкоди для її доступу до правосуддя.

Виходячи з викладеного, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання до суду даного позову є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відтак, суд констатує, що позовна заява подана позивачем без додержання вимог ст.161 КАСУ.

Частиною 1 ст.169 КАСУ передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАСУ в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відтак позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Отже, позивачу ОСОБА_1 необхідно надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 496 грн 20 коп., який сплатити - на р/р UA0014412, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, , Код класифікації доходів 22030101, Отримувач коштів: Миколаїв.ГУК/тг смт. Казанка/22030101.

За таких обставин згідно до вимог ч.1 ст.169 КАС України позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.169 КАС України, суддя

П о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАВ №600969 від 15 серпня 2022 року, - залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Оригінал квитанції про сплату судового збору надати до Казанківського районного суду Миколаївської області.

У випадку невиконання вимог ухвали у зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя І.П. Сябренко