Справа № 640/9499/22
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2022-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 липня 2022 року м. Київ № 640/9499/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліна Л.О., ознайомившись з позовною заявою

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Київській області
провизнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати наказ від 10.08.2021 №349 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» та наказ від 10.09.2021 №467 «Про внесення змін до наказу Головного управління від 10.08.2021 №379 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУРП в Київській області» за результатами службової перевірки»;

- поновити капітана ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону патрульної службі поліції особливого призначення «Миротворець» ГУ НП в Київській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області (ідентифікаційний код юридичної особи 40108616) за час вимушеного прогулу з дня звільнення всі види грошового забезпечення (в тому числі премію), які були їм визначені на день звільнення.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Пунктами 4, 8 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, з прохальної частини позовної заяви судом встановлено, що позивач просить суд скасувати наказ від 10.08.2021 року №349 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області».

Разом з тим, з матеріалів, долучених до позовної заяви судом встановлено відсутність такого наказу.

Зокрема, представником позивача не надано суду клопотання про витребування такого доказу у зв`язку із неможливістю його самостійного отримання.

В свою чергу, позивач просить суд також скасувати наказ від 10.09.2021 року №467 «Про внесення змін до наказу Головного управління від 10.08.2021 року №379 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУРП в Київській області».

Водночас, дослідивши інші матеріали, долучені представником позивача в якості додатків до позову, судом встановлено, що з копії вказаного наказу неможливо встановити його правильний номер, оскільки копія є нечіткою.

В межах цього питання, судом встановлено, що до позовних матеріалів представником позивача також долучено копію витягу з наказу Головного управління в Київській області від 10.09.2021 року №238 о/с «Про особовому складу», яким звільнено останнього за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» на підставі наказів Головного управління від 10.08.2021 року №379 та від 10.09.2021 року №407.

Отже, з огляду на невідповідність прохальної частини позову в частині оскаржуваних наказів з долученими до позовних матеріалів доказами, суд дійшов висновку запропонувати представнику позивача надати суду уточнену позовну заяву у відповідній кількості примірників, у якій вказати належний предмет спору згідно наданих суду доказів.

Крім того, суд звертає увагу представника позивача, що позивач просить суд також поновити останнього на роботі, разом з тим, наказ Головного управління в Київській області від 10.09.2021 року №238 о/с «Про особовому складу», яким останнього з цієї роботи звільнено, останнім не оскаржується.

Серед іншого, відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частинами першою та другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, відповідно до частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зауважує, що строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено з позовної заяви, предметом даного позову є звільнення позивача з посади інспектора взводу №2 роти №1 батальйону патрульної службі поліції особливого призначення «Миротворець» Головного управління Національної поліції в Київській області внаслідок реалізації дисциплінарного стягнення, встановленого наказами від 10.08.2021 року №349 від 10.09.2021 року №467.

В той же час, вказана позовна заява надійшла до Окружного адміністративного суду міста Києва лише 27.06.2022 року, тобто після завершення місячного процесуального строку на її подання.

Представником позивача до позовних матеріалів долучено заяву про поновлення строку звернення до суду, у змісті якої, зокрема, представником позивача надаються пояснення щодо пропуску строків оскарження наказів від 10.08.2021 року №379 та від 10.09.2021 року №407, а не наказів від 10.08.2021 року №349 від 10.09.2021 року №467, про які зазначено у прохальній частині.

Згідно з частиною другою статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Таким чином, судом не приймається та повертається без розгляду заява про поновлення строків звернення до суду в редакції, викладеній представником позивача, оскільки такі накази не є предметом спору відповідно до прохальної частини позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно протягом десяти днів звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду.

Разом з тим, суд враховує можливість допущення представником позивача технічних помилок при складанні прохальної частини позовної заяви, з огляду на що, суд вважає за необхідне, в межах заявлених представником позивача обставин пропуску позивачем строку звернення до суду у вказаній редакції заяви про поновлення строку звернення до суду, зауважити представнику позивача на наступному (у разі, якщо останнім буде складатися заява на виконання цієї ухвали суду).

Так, з матеріалів справи встановлено, що 02.09.2021 року позивачем отримано наказ від 10.08.2021 року №379, отримавши відповідне поштове відправлення.

Не погодившись зі звільненням за прогул позивачем складено рапорт про відміну вищезазначеного наказу у зв`язку з перебуванням, в той час, на лікарняному та його матір ОСОБА_2 , 11.09.2021 року подала рапорт позивача з підтверджуючими документами за місцем служби.

20.09.2021 року позивачем отримано наказ від 10.09.2021 року № 407 про внесення змін в наказ № 379, яким позивачу визнали за прогул його відсутність на робочому місці в період з 24.03.2021 року по 06.06.2021 року та 19.06.2021 року по 21.06.2021 року.

Отже, навіть беручи до уваги те, що позивач намагався самостійно вжити заходів щодо скасування накладеного дисциплінарного стягнення наказом від 10.08.2021 року №379, про наказ від 10.09.2021 року № 407, яким внесено зміни до наказу №379, позивач дізнався 20.09.2021 року.

Таким чином, місячний процесуальний строк звернення до суду сплив 21.10.2021 року.

В обґрунтування причин пропуску звернення до суду, представником позивача зазначено, що: «…позивач дізнався про звільнення під час хвороби не мав можливості об`єктивно реагувати на подію, оскільки знаходився під дією обезболюючих лікарський препаратів, перебував у пригніченому стані не між адекватно сприймати дійсність.

Зокрема, у позивача не було фінансової можливості укласти угоду з адвокатом оскільки необхідно оплачувати послуги фахівця. Пошук адвоката, який погодився працювати за «гонорар успіху» без попередньої плати зайняв багато часу. Фінансові проблеми у позивача виникли через блокування карток у зв`язку з виконавчим провадженням, витратами на лікування та звільненням зі служби.

Адвокат, який погодився працювати за «гонорар успіху» позивачем був знайдений у м. Києві. 20.10.2021 адвокат прибув до м. Біла Церква для укладення угоди та попереднього ознайомлення з наявними у ОСОБА_1 матеріалами. На момент зустрічі з адвокатом позивач не отримав лист з наказом від 10.09.2021 року. Дата прибуття адвоката для ознайомлення з матеріалами наявними у ОСОБА_1 підтверджується наказом № 20-10.21 від 19.10.2021 та наявними матеріалами, зробивши необхідні фотокопії адвокат убив до Києва.

В свою чергу, для формування правової позиції та складання позовної заяви знадобився певний час поза межами строку позовної давності.».

Разом з тим, суд зауважує, що обставини наявності фінансових проблем у зв`язку із відкритими виконавчими провадженнями не підтверджуються жодними долученими до позовних матеріалів доказами.

Зокрема, з долучених довідок тимчасової непрацездатності позивача вбачається, що такі є доказами підтвердження звільнення від роботи включно до кінця серпня місяця 2021 року, в той час, як на дату видання оскаржуваних наказів (вересень 2021 року) доказів перебування позивача на лікарняному у стаціонарі представником позивача суду не надано.

Крім того, з вказаних представником позивача причин висновується, що позивач звернувся до адвоката за правовою допомогою в межах місячного процесуального строку, в той час, як процесуальний строк звернення до суду із цим позовом фактично пропущено внаслідок «формування правової позиції та складання позовної заяви» адвокатом вже поза межами строку звернення до суду.

В той же час, із змісту заяви про поновлення строку звернення до суду встановлено відсутність обґрунтувань поважності причин формування правової позиції та складання позовної заяви адвокатом цілих 9 місяців.

Отже, у разі подання на усунення недоліків позову нової редакції заяви про поновлення строку звернення до суду, представником позивача має бути звернуто увагу на зазначені висновки.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE (заява №18986/06) від 16.02.2017 року (набуло статусу остаточного 16.05.2017 року). Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 4 жовтня 2001 року; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 1 квітня 2008 року; and Muscat, цит.вище, § 44) (п. 53).

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, до позовної заяви не додано заяви про поновлення строку звернення до суду, а викладені в тексті позовної заяви обставини не є поважними.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду:

- копій позовної заяви з додатками для відповідачів;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Згідно з частиною третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Маруліна