Справа № 640/8036/22
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2022-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про забезпечення адміністративного позову

09 червня 2022 року м. Київ № 640/8036/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шевченко Н. М., розглянувши заяву представника позивача про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в особі Голови Вилкова Сергія Валентиновича, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про визнання протиправними дій, скасування рішення,

У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 (позивач) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в особі Голови Вилкова Сергія Валентиновича (відповідач 1), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області (відповідач 2), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вилкова С. В. щодо розподілу та передання на розгляд до КДКА Рівненської області скарги щодо адвоката ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області № Д/4-17 від 22.04.2022.

Ухвалою суду від 07.06.2022 відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання.

У подальшому через канцелярію суду надійшла заява представника позивача про забезпечення позову, в якій просить суд до набрання законної сили рішенням у справі:

- заборонити Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури в особі Голови Вилкова Сергія Валентиновича , Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Рівненської області та іншим кваліфікаційно-дисциплінарним органам Національної асоціації адвокатів України приймати будь-які рішення у дисциплінарній справі відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_3 від 14.02.2022 до набрання чинності рішення Окружного адміністративного суду міста Києва за результатами розгляду позову у справі №640/8036/22 про визнання протиправними дії Голови ВКДКА та про визнання протиправним й скасування рішення КДКА Рівненської області № Д/4-17 від 22.04.2022.

Згадана заява вмотивована очевидною протиправністю дій у процедурі дисциплінарного провадження, натомість, оскаржуваного наказу, крім того, за відсутності заходів забезпечення позову, істотно ускладниться поновлення порушеного права позивача.

Із наявних у матеріалах справи документів судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 на підставі рішення КДКА Кіровоградської області № 4 від 29.09.2003 отримав свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 58/245.

15.02.2022 до КДКА міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 Адреса робочого місця адвоката ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 .

Того ж дня головою ВКДКА Вилковим С. В. скарга передана для розгляду КДКА Рівненської області, рішенням № Д/4-17 від 22.04.2022 якої, порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 , призначено розгляд дисциплінарної справи на 15:00 20.05.2022, запропоновано адвокату до початку розгляду дисциплінарної справи надати характеристику на себе та пояснити по суті справи подання.

Незгода із процедурою ухвалення згаданого рішення та його змістом стала підставою для звернення із позовною заявою.

За висновком позивача, процедура дисциплінарного провадження розпочата із порушенням територіальної юрисдикції, натомість, неповноважним складом комісії, без надання ОСОБА_1 належного права на подання пояснень. Крім того, оскільки результатом дисциплінарного провадження може бути зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, що є підставою для заявлення адвокату відводу в межах кримінальних справ, клієнти позивача можуть бути позбавлені права на адвокатський захист, оскільки КПК України не передбачає можливості участі адвоката в процесі після відводу.

Таким чином, на думку ОСОБА_1 , лише забезпечення позову в даній справі сприятиме можливості ефективно захистити права в судовому порядку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; 2) або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Слід зауважити, що забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до прийняття у справі судового рішення по суті заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову суд повинен здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності їх вжиття з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову та його предметом; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття заходів забезпечення позову; запобігання порушенню охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу, у разі вжиття заходів забезпечення позову.

Отже, за своєю суттю інститут забезпечення в адміністративному судочинстві є інститутом попереднього судового захисту. Метою його запровадження є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі. Доведення наявності зазначених підстав або принаймні однієї з них, з точки зору процесуального закону, є необхідною передумовою для вжиття судом заходів до забезпечення позову у разі їх вжиття за заявою позивача.

Насамперед, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд має пересвідчитись, що надані докази та доводи позивача на даному етапі переконливо свідчать про наявність підстав для забезпечення позову.

Застосовуючи той чи інший вид забезпечення позову, суд не завжди може знати про реальний стан речей та наслідки вжиття заходу для відповідача, проте суд діє на підставі доказів та фактів, наданих позивачем.

Необхідно зазначити, що заходи забезпечення адміністративного позову мають бути співмірними заявленим позовним вимогам. У даному випадку співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи до забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Статтею 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України (ч. 2 ст. 46 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону (ч. 1 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

З урахуванням наведених норм, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є органом адвокатського самоврядування, утворюється за регіональним принципом, підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.

Жодної можливості зміни територіальної підсудності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, порядку такої зміни, зокрема, визначення альтернативного регіону, згаданим Законом не передбачено.

Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (Положення).

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (п. 8 Положення).

Пунктом 14 Положення визначені вимоги до заяви (скарги), зокрема, до заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга), за винятком випадку, коли заява (скарга) подається електронною поштою, а також копія платіжної квитанції банківської установи про оплату за організаційне забезпечення її розгляду.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення (п. 23 Положення).

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами (п. 26 Положення).

Із викладених вище норм убачається, що Положення, на відміну від Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачає можливість направлення дисциплінарних скарг до КДКА іншого регіону Вищою КДКА лише у випадку, якщо адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування та з мотивів неупередженості та об`єктивності.

Рішенням Ради адвокатів України № 130 від 15.12.2021 зобов`язано Голову КДКА міста Києва Нікітюк К. О. у строк три дні з дати отримання рішення передати до Вищої КДКА усі наявні заяви, які стосуються допуску до складення кваліфікаційного іспиту та заяви щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.

При цьому, Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (Релгамент), затверджений рішенням Ради адвокатів України № 78 від 4-5.07.2014, передбачає повноваження Голови ВКДКА, зокрема, щодо скерування заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму (п. 2.3.17 Регламенту);

щодо скерування для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

При цьому, порядку визначення іншого регіону адвокатського самоврядування, який матиме повноваження розглядати скаргу щодо адвоката, згадані Положення та Регламент не містять.

Крім того, повертаючись до змісту ч. 3 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», вимога щодо здійснення дисциплінарного провадження за робочим місцем адвоката, має імперативний характер, тобто не містить виключень або альтернатив, та не допускає множинного тлумачення.

Таким чином, Положення та Регламент містять норми, які не узгоджуються між собою, а також суперечать Закону - акту вищої юридичної сили та не встановлюють порядку вибору КДКА іншого регіону, тим самим, наділяючи Голову ВКДКА широкими дискреційними повноваженнями.

Не вдаючись до оцінки дій відповідача 1 та рішення відповідача 2 по суті, сама по собі наявність норм в Положенні та Регламенті, які суперечать профільному Закону, містить ознаки очевидної протиправності дій та рішень, вчинених та прийнятих з їх застосуванням.

Стосовно неповідомлення позивача про надходження скарги, суд звертає увагу на зміст довідки члена дисциплінарної палати ОСОБА_4 , який зазначає про направлення листа № 166 від 23.02.2022 ОСОБА_1 про розгляд скарги. Оскільки позивач зазначає про відсутність такого повідомлення, дійсні обставини підлягають встановленню під час судового розгляду, натомість, наразі така суперечлива інформація не береться до уваги в якості доводу на користь забезпечення позову.

Щодо можливості виконання позивачем рішення у даній справі, у разі задоволення позовних вимог, слід зазначити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу (ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Зважаючи на викладені вище ознаки об`єктивної протиправності вже вчинених в межах дисциплінарного провадження дій та прийнятих рішень, ОСОБА_1 заявляє про імовірне прийняття щодо нього рішення про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 78 КПК України особа не має права брати участь у цьому ж кримінальному провадженні як захисник або представник також у випадках зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю (зупинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю або його анулювання) в порядку, передбаченому законом.

У разі задоволення відводу захисника, представника слідчий суддя, суд роз`яснює підозрюваному, обвинуваченому, потерпілому, цивільному позивачу, цивільному відповідачу його право запросити іншого захисника, представника та надає йому для цього під час досудового розслідування не менше двадцяти чотирьох годин, а під час судового провадження - не менше сімдесяти двох годин. Якщо підозрюваний, обвинувачений у кримінальному провадженні, коли залучення захисника є обов`язковим, протягом цього часу не запросить іншого захисника, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд самостійно залучають захисника в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу (ч. 3 ст. 83 КПК України).

Таким чином, рішення КДКА за результатами дисциплінарного провадження може призвести до зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, що матиме наслідком відвід такого адвоката (захисника) в межах кримінальних проваджень.

Позивачем та його представником не надаються докази, на підставі яких можливо дійти до висновку про кількість клієнтів, безальтернативність ОСОБА_1 для забезпечення таким клієнтам гарантованого Конституцією України права на правничу допомогу, натомість, оцінити негативні наслідки незастосування заходів забезпечення позову для згаданих осіб, не виявляється можливим.

З іншої сторони, безумовним є те, що для особи, діяльність якої безпосередньо пов`язана із правом на заняття адвокатською діяльністю, позбавлення такого права обов`язково призведе до наслідків, характеризувати які, інакше як негативні, неможливо.

Імовірність настання негативних наслідків, при вирішенні питання про забезпечення позову, не є самостійною підставою, водночас, за наявності очевидних питань до визначення повноваженого КДКА, може бути врахована як додаткова.

Порівнюючи імовірні наслідки вжиття або відмови у вжитті заходів забезпечення позову на права та обов`язки учасників справи, слід звернути увагу, що заборона приймати рішення у вказаному дисциплінарному провадженні, до набрання законної сили рішенням у даній справі, гарантуватиме ОСОБА_1 відсутність негативних наслідків, про які зазначено вище. Крім того, така заборона є тимчасовою превенцією виникнення спору щодо змісту будь-якого несприятливого для позивача рішення.

З іншої сторони, відмова у задоволенні позовних вимог у даній справі, означитиме можливість продовження дисциплінарного провадження, при цьому, відсутній істотний вплив на інтереси скаржника або відповідачів.

За висновком суду, з урахуванням ознак очевидної протиправності оскаржуваних дій і рішення, зважаючи на імовірність настання негативних наслідків для позивача, за відсутності істотного втручання у діяльність відповідачів, наявні підстави для забезпечення позову.

Застосовуючи той чи інший вид забезпечення позову, суд не завжди може знати про реальний стан речей та наслідки вжиття заходу для відповідача, проте суд діє на підставі доказів та фактів, наявних у матеріалах справи.

Слід звернути увагу на те, що подання учасниками справи нових документів та з`ясування обставин справи можуть бути підставою для скасування заходів забезпечення позову (ст. 157 КАС України) або заміни одного заходу забезпечення позову іншим (ст. 155 КАС України).

Відповідно до ч. ч. 4- 6 ст. 154 КАС України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 156 КАС України ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Примірник ухвали про забезпечення позову негайно надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також, залежно від виду вжитих заходів, направляється судом для негайного виконання державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Керуючись статтями 150- 154, 156, 241, 243, 256, 293- 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1. Заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 задовольнити.

2. Заборонити Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури в особі Голови Вилкова Сергія Валентиновича, Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Рівненської області та іншим кваліфікаційно-дисциплінарним органам Національної асоціації адвокатів України приймати будь-які рішення у дисциплінарній справі за скаргою ОСОБА_3 від 14.02.2022 стосовно адвоката ОСОБА_1 .

3. Примірник ухвали про забезпечення позову негайно надіслати заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову.

4. Дана ухвала набирає законної сили датою її постановлення та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох років.

Боржник 1: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Рівенської області (вул. Директорії, 3, кв. 1, м. Рівне, 33013, ).

Боржник 2: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (вул. Борисоглібська, 3, 5-1 поверх, м. Київ, 04070, ).

Стягувач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 293- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Шевченко