Справа № 173/1086/22
Суддя: Новіченко Н. В.
Дата ухвалення: 2022-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №173/1086/22
Провадження №2-а/173/8/2022
У Х В А Л А

23 серпня 2022 р. м. Верхньодніпровськ

Суддя Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Новіченко Н.В., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до поліцейської сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3

Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області сержанта поліції Корнієнко Вікторії Сергіївни

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до поліцейської сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області сержанта поліції Корнієнко Вікторії Сергіївни (далі відповідач) про скасува ння постанови про накладення адміністративного стягнення серії ГАБІ № 772112 від 03.08.2022.

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 1 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) передбачено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» та від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України», право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, КАС України.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені у ст. ст. 160, 161 КАС України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами статті 169 КАС України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного КАС України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення ст. 169 КАС України, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

В контексті вищевказаної норми процесуального права "особисто здійснювати" означає, в тому числі, що і процесуальні документи повинні містити особистий підпис уповноваженої на те особи.

Положеннями ч. 10 ст. 44 КАС України унормовано, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Положеннями ч. 2 ст. 160 КАС України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Виходячи з вищевказаних норм процесуального права, позовна заява має містити особистий підпис позивача або його представника.

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси. Зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи; виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення; наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Разом з тим, звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи (позивача) на подання позову та відображення даної волі у проставленому на позовній заяві позивачем або його представником власноручного підпису. Зазначене дає змогу суду виключити будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення на звернення до суду із позовною заявою.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем у даній справі є ОСОБА_1 .

Натомість, наприкінці позовної заяви, поруч з датою подання позову, зазначено прізвище « ОСОБА_2 ». При цьому, на відміну від доданих до позовної заяви документів (в яких також зазначено прізвище позивача як « ОСОБА_2 »), підпис особи, яка звертається до суду з даним позовом, у вигляді графічного креслення, що позначає виконавця підпису, у позовній заяві відсутній, що суперечить вимогам ч. 10 ст. 44, ч. 2, п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

За таких обставин, позивачу слід усунути виявлені недоліки шляхом подання до суду уточненої позовної заяви із зазначенням вірного прізвища позивача, та власноручним підписом позивача у позовній заяві.

Крім того, всупереч вимог п. п. 8 та 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить письмових пояснень позивача із зазначенням наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви, а також письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

1.Адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без руху.

2.Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали.

3.Встановити позивачу спосіб усунення недоліків шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви з вірним зазначенням прізвища позивача, яка підписана власноручним підписом позивача;

- письмових пояснень із зазначенням наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

4.Роз`яснити позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України).

5.Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Новіченко