Справа № 320/7180/22
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 серпня 2022 року Київ № 320/7180/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрхарчопромкомплекс" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрхарчопромкомплекс" з позовом до Київської митниці, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610435/1 від 26.11.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001180 від 26.11.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610442/1 від 17.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001249 від 17.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610443/1 від 17.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001251 від 17.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610444/1 від 17.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001252 від 17.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610453/1 від 21.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001265 від 21.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610454/1 від 22.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001267 від 22.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610455/1 від 22.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001268 від 22.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2021/610456/1 від 22.12.2021;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2021/001269 від 22.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2022/610014/2 від 26.01.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2022/000087 від 26.01.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2022/610015/2 від 26.01.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2022/000088 від 26.01.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2022/610016/2 від 26.01.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2022/000089 від 26.01.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2022/610019/1 від 28.01.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2022/000101 від 28.01.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2022/610020/1 від 28.01.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2022/000102 від 28.01.2022;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UА100230/2022/610021/1 від 28.01.2022;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці № UА100230/2022/000103 від 28.01.2022.

Додатково просить судові витрати стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої і другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач згідно з позовною вимогою просить визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці від 26.11.2021, від 17.12.2021, від 21.12.2021, від 22.12.2021, від 26.01.2022 та від 28.01.2022, звернувшись до суду з позовом 09.08.2022 (згідно з відтиском поштового штемпеля Укрпошти на описі вкладення у цінний лист), проте обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення порушеного права у контексті захисту не надає.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, що були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

З огляду на зазначене, позивачу необхідно надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду.

Згідно з частиною першою статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина четверта статті 161 КАС України).

Відповідно до частин першої та другої статті 94 КАС України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), що містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Положеннями частини четвертої статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Так, пунктом 8 глави 11 розділу 2 Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 № 1000/5 встановлено, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії та проставляється нижче реквізиту документа "Підпис".

Згідно з частиною п`ятою статті 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, у матеріалах справи відсутні митні декларації: № UA100230/2021/336871 від 25.11.2021, № UA100230/2021/339259 від 17.12.2021, № UA100230/2021/339266 від 17.12.2021, № UA100230/2021/339274 від 17.12.2021, № UA100230/2021/339587 від 21.12.2021, № UA100230/2021/339612 від 21.12.2021, № UA100230/2021/339698 від 22.12.2021, № UA100230/2021/339699 від 22.12.2021, № UA100230/2022/601695 від 26.01.2022, № UA100230/2022/601702 від 26.01.2022, № UA100230/2022/601703 від 26.01.2022, № UA100230/2022/601945 від 28.01.2022, № UA100230/2022/601946 від 28.01.2022 та № UA100230/2022/601948 від 28.01.2022 поданих як до митного оформлення товарів, так і митних декларацій, поданих позивачем після коригування відповідачем митної вартості товару.

З огляду на що, вказаний недолік позивач має усунути шляхом подання до суду засвідчених належним чином копій документів, а також надати відповідні копії для відповідача.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення та звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга сатті.132 КАС України).

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень та юридичною особою, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік", з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у сумі 2481 гривень).

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац 2 частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI).

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону № 3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Із змісту позовної заяви випливає, що в ній об`єднано одночасно чотирнадцять вимог майнового характеру про визнання протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів та чотирнадцять вимог немайнового характеру про визнання протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації.

Суд зазначає, що сума судового збору за звернення позивача з чотирнадцятьма вимогами немайнового характеру становить 34734,00 грн (14 х 2481,00 грн).

У частині визначення розміру судового збору, що підлягає сплаті за звернення позивача до суду із чотирнадцятьма вимогами майнового характеру, суд зазначає таке.

Під час імпорту товару особа сплачує митні платежі, базою для нарахування яких є митна вартість товару.

Враховуючи, що прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про коригування митної вартості призводить до збільшення обов`язкових платежів до бюджету, судовий збір варто обчислювати, виходячи з різниці митних платежів, що належали до сплати згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою контролюючим органом у відповідному рішенні.

Такі висновки суду узгоджуються зі змістом частини сьомої статті 55 Митного кодексу України, де встановлено порядок випуску товарів у вільний обіг у випадку прийняття митним органом рішення про коригування митної вартості товарів.

Так, положеннями вказаної статті передбачено, що у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Отже, під час коригування контролюючим органом митної вартості товарів саме покладення на особу обов`язку сплати додаткових митних платежів становить втручання у майнові права такої особи, тому розмір таких додаткових митних платежів, а не безпосередньо різниця між заявленою та скоригованою митною вартістю, і є базою для обчислення розміру судового збору.

Суд зазначає, що ціною позову за майновою вимогою про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, та, відповідно, базою для обчислення розміру судового збору, є різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною декларантом, і митною вартістю, визначеною митним органом, що вказується у графі В "Подробиці розрахунків" митної декларації, поданої декларантом після коригування контролюючим органом митної вартості на підставі спірного рішення.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи митних декларацій № UA100230/2021/336871 від 25.11.2021, № UA100230/2021/339259 від 17.12.2021, № UA100230/2021/339266 від 17.12.2021, № UA100230/2021/339274 від 17.12.2021, № UA100230/2021/339587 від 21.12.2021, № UA100230/2021/339612 від 21.12.2021, № UA100230/2021/339698 від 22.12.2021, № UA100230/2021/339699 від 22.12.2021, № UA100230/2022/601695 від 26.01.2022, № UA100230/2022/601702 від 26.01.2022, № UA100230/2022/601703 від 26.01.2022, № UA100230/2022/601945 від 28.01.2022, № UA100230/2022/601946 від 28.01.2022 та № UA100230/2022/601948 від 28.01.2022 поданих до митного оформлення товарів, та митних декларацій, поданих позивачем після коригування відповідачем митної вартості товару, суд не має можливості визначити розмір судового збору, що мав би бути сплачений позивачем за звернення з вимогами майнового характеру, та, відповідно, загальної суми судового збору за звернення з позовною заявою до суду.

Позивачем не додано до матеріалів справи доказів сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою, про що свідчить акт від 17.08.2022, складений працівниками ВДЗК (канцелярія) Київського окружного адміністративного суду.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Таким чином, вказаний недолік позивач має усунути шляхом подання до суду документа про сплату судового збору.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- обґрунтованого клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду;

- доказів сплати судового збору;

- належним чином засвідчених копій доказів, на які позивач посилається у обґрунтуванні позовних вимог.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрхарчопромкомплекс" до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею та оскарженню не належить. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.