Справа № 640/2155/22
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2022-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 червня 2022 року м. Київ № 640/2155/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглянувши заяву про усунення недоліків позовної заяви

за позовом Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України
доТовариства з обмеженою відповідальністю «РОДИННИЙ ХЛІБ»
про стягнення податкового боргу у розмірі 41 069,04 грн,
В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України звернулось до суду з даним позовом, в якому просить:

- стягнути кошти платника податків ТОВ «РОДИННИЙ ХЛІБ» з усіх рахунків відкритих у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу у розмірі 41 069,04 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.01.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, про які вказано в ухвалі.

Вказана ухвала вручена позивачу 14.01.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №404.

02.06.2022 від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивач просить відстрочити сплату судового збору до закінчення воєнного стану на території України, обґрунтовуючи це тим, що органи ДПС не є розпорядниками коштів і для сплати судового збору вони зобов`язані звернутись до Управлінь Державної казначейської служби України за місцем знаходження. Також, зважаючи на майновий стан органів ДПС, внаслідок впровадження воєнного стану, на рахунку за КВЕК 2800 (за яким здійснюються видатки для сплати судового збору) в умовах воєнного етапу не здійснюється фінансування (п. 18 Порядку). Згідно до службової записки управління інфраструктури та бухгалтерського обліку ГУ ДПС у м. Києві від 02.05.2022 №421/26-15-10-04-11 залишок коштів по КВЕК 2800 «Інші поточні видатки», становить 0,00 грн, відтак контролюючий орган об`єктивно позбавлений можливості щодо сплати судового збору в інших судових справах.

Суд вважає за необхідне зазначити, що за визначенням статті 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до підпункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У відповідності до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З вказаного вище вбачається, що Головне управління ДПС у місті Києві не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 11 січня 2018 року у справі № 809/1045/16, від 10 січня 2018 року у справі № 242/3169/17, від 03 серпня 2018 року у справі № 804/6222/17 та від 16 серпня 2018 року у справі № 813/1524/18.

Відповідно до приписів частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Більш того, суд зауважує, що відповідно до чинного законодавства суд не наділений повноваженнями самостійно обирати, чи звільнити позивача від сплати судового збору, чи відстрочити його сплату, чи надати розстрочку у його сплаті.

Щодо посилань представника позивача на воєнний стан, як на підставу для відстрочення сплати судового збору та продовження строку для усунення недоліків позовної заяви, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Указом Президента від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який затверджено Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 2102-IX від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб.

В подальшому, строк дії воєнного стану в Україні було продовжено.

Також, суд звертає увагу, що представником податкового органу не було надано до суду належних та допустимих доказів та не висловлено доводів стосовно реального взаємозв`язку тривалості воєнного стану із скороченням обсягу бюджетних асигнувань, які призначені для сплати судового збору, позивачу, як суб`єкту владних повноважень. Також, не надано доказів спрямування таких бюджетних асигнувань податкового органу на потреби Збройних Сил України.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у місті Києві про відстрочення сплати судового збору до закінчення воєнного стану на території України.

Аналогічного висновку за подібних обставин дотримується Шостий апеляційний адміністративний суд, зокрема у справі 640/23575/21 ухвалою від 12.05.2022 судом апеляційної інстанції було відмовлено у відстроченні сплати судового збору за аналогічних обставин.

Виявлені судом недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження в цій справі. У позивача був достатній строк для усунення недоліків. Відкриття провадження без усунення недоліків, описаних в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху, є неможливим, а оскільки недоліки усунуті не були, позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду із позовом в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 160, 161, пунктом 1 частини 4 статті 169, частиною 8 статті 169, статтями 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. У задоволені клопотання Головного управління ДПС у місті Києві про відстрочення сплати судового збору до закінчення воєнного стану на території України - відмовити.

2. Позовну заяву Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України - повернути.

3. Ухвалу про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та може буде оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 295-297 КАС України.

Суддя П.О. Григорович