Справа № 640/8333/21
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8333/21 Суддя (судді) першої інстанції: Мамедова Ю.Т.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О., Кучми А.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року (справу розглянуто у порядку спрощеного провадження) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року позивач, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації цокольного поверху, шляхом зобов`язання ТВЗК «КАТДІК на лівому березі Дніпра» відключити джерело електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити цокольного поверху, розташованого за адресою: просп. Броварський, 25 у Дніпровському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю:

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації цокольного поверху, шляхом зобов`язання Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» відключити джерело електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити цокольного поверху, розташованого за адресою: просп. Броварський, 25 у Дніпровському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи.

Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що відповідачем було усунуто більшість порушень, що підтверджується новим актом перевірки № 452 від 04.06.2021 року, а також зазначає, що апелянт звернувся до позивача з листом № 060/14-33 від 24.12.2021 року з проханням провести перевірку стану усунення недоліків, виявлених попередньою перевіркою.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 червня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» про застосування заходів реагування та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.

29 червня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» про розгляд даної справи за участі представників сторін.

Щодо заявленого відповідачем клопотання колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною другою статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Так, в даному випадку, безпосередня участь сторін у судовому засіданні, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин.

З огляду на положення статті 311 КАС України, враховуючи, що оскаржуване рішення ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження, за наявними у справі матеріалами справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги оголошений воєнний стан на всій території України, суд приходить до висновку про відсутність необхідності розгляду справи у відкритому судовому засіданні, а відтак, відсутність підстав для задоволення вищевказаного клпотання відповідача.

06 липня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, в якому позивач повністю підтримує правову позицію суду першої інстанції та вказує про відсутність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги.

Позивач вказує, що відповідач не усунув всі порушення норм техногенної та пожежної безпеки, які, в свою чергу, створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, з 11.02.2021 р. по 12.02.2021 р. позивачем проведено плановий захід державного нагляду щодо дотримання ТВЗК «КАТДІК на лівому березі Дніпра» (м. Київ, просп. Броварський, 25) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого 12.02.2021 р. складено акт перевірки № 67 (далі - Акт перевірки №67), відповідно до якого, відповідачем допущено наступні порушення вимог законодавства:

1. В сходовій клітині влаштовано приміщення персоналу. Пропонується до виконання з 2013 року;

2. На шляху евакуації з приміщення глядацького залу влаштовано кабінет. Пропонується до виконання з 2013 року;

3. Не проведено перевірку вогнезахисного покриття металевих конструкції сценічної частини. Пропонується до виконання з 2018 року;

4. Під сходовою клітиною евакуаційного виходу з приміщення малого залу влаштоване підсобне приміщення; Пропонується до виконання з 2018 року;

5. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів в приміщеннях не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; Пропонується до виконання з 2018 року;

6. Не проведено модернізацію системи димовидалення в приміщенні великого залу, згідно вимог Державних будівельних норм ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; Пропонується до виконання з 2018 року;

7. Допущено встановлення в гримерних приміщеннях електророзеток на горючу основу (конструкцію) без підкладанням суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

8. Допущено розміщення тимчасової споруди на відстані 8м від будівлі театру;

9. При відкриванні дверей з приміщень, зменшується ширини евакуаційних шляхів у коридорі цокольного поверху;

10. Двері на шляху евакуації виконані менше ніж 0,8 м в ширину та 2 м. по висоті;

11. Допускається фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні;

12. Не всі відкрито прокладені електропроводи розміщено в електротехнічні плінтуса, короба тощо;

13. Не відокремлено відкрито прокладені проводи (кабелі) від горючої основи (деревина) шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра, а саме у коридорі на 4-му поверсі;

14. Допущено утримання системи пожежної автоматики у несправному стані;

15. Допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування;

16. Не надано паспорт на влаштування систем блискавкозахисту та вторинних її проявів відповідно до ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (в порушення п. 1.21 Розділ 4 ППБУ);

17. Не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки (в порушення п.6.4 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

18. Не надано підтвердження щодо займистості, горючості декорації, сценічного оформлення, драпірування в залах для глядачів та сцен, фойє або проведення обробки вогнезахисними засобами. Дерев`яні конструкції сценічної коробки повинні бути оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

19. Допускається зберігання горючого інвентарю, декорацій, бутафорії, костюмів на цокольному поверсі під залою глядачів;

20. Відсутні шафи для зберігання засобів індивідуального захисту органів, дихання для саморятування людей під час пожежі. Кількість засобів індивідуального захисту органів дихання визначається за кількістю обслуговувального персоналу;

21. Ширина дверного отвору із залу глядачів менше 1,2 метра;

22. Клапани димових люків не перевіряються на безвідмовність у роботі не рідше одного разу на 10 днів;

23. Допускається захаращення шляхів евакуації матеріальними цінностями;

24. Зміна функціонального призначення, прибудова технічне переоснащення приміщень будівлі здійснено без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку;

25. Не виконаний протипожежний розрив згідно вимог будівельних норм між будівлями (порушення п. 1.1, п. 1.4 Розділу 3 ППБУ, п. 15.2.2 таб. 15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій").

Враховуючи те, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, які зазначені в Акті перевірки, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України ГУ ДСНС України у м. Києві звернулось з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив та зазначив, що матеріалами перевірки, проведеної позивачем, підтверджується факт допущення відповідачем чисельних порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, більшість з яких навіть самі по собі створюють очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а сукупність цих порушень вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

Суд першої інстанції зазначив, що належних та достатніх доказів усунення (відсутності) виявлених порушень, відповідачем суду не надано.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Спірні правовідносини врегульовані Кодексом цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 р. № 5403-VI, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 р. № 877-V.

Згідно статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять, зокрема, органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

До основних завдань ДСНС України віднесено здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки віднесено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

В силу частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Враховуючи норми законодавства та наявні у справі докази, колегія суддів зазначає, що контролюючий орган при проведенні позапланової перевірки та складанні за її наслідками розпорядчих документів, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Обов`язок держави - захищати життя людини (стаття 27 Конституції України).

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 826/4267/16.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що порушення відповідачем протипожежних та техногенних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та людей, які перебувають на території або у будівлях, що використовуються товариством у його господарській діяльності, у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту, а також на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії, самій ліквідації пожежі, аварії.

Порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі, що, в свою чергу, унеможливлює, забезпечити безпеку працівників та відвідувачів будівлі, в разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

У рамках проведеної ГУ ДСНС України у м. Києві перевірки було встановлено 25 порушень.

Зі змісту матеріалів справи та апеляційної скарги вбачається, що, відповідачем частково усунені раніше виявлені контролюючим органом порушення і проведення відповідних заходів триває, що не заперечувалось позивачем.

До апеляційної скарги відповідачем додано копію акту від 04 червня 2021 року № 452, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної бепеки, згідно з яким контролюючим органом було зафіксованонаступні порушення:

1. В сходовій клітині влаштовано приміщення персоналу. Пропонується до виконання з 2013 року;

2. Не проведено модернізацію системи димовидалення в приміщенні великого залу, згідно вимог Державних будівельних норм ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; Пропонується до виконання з 2018 року;

3. Допущено встановлення в гримерних приміщеннях електророзеток на горючу основу (конструкцію) без підкладанням суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

4. Допущено розміщення тимчасової споруди на відстані 8м від будівлі театру;

5. При відкриванні дверей з приміщень, зменшується ширини евакуаційних шляхів у коридорі цокольного поверху;

6. Двері на шляху евакуації виконані менше ніж 0,8 м в ширину та 2 м. по висоті;

7. Не надано паспорт на влаштування систем блискавкозахисту та вторинних її проявів відповідно до ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (в порушення п. 1.21 Розділ 4 ППБУ);

8. Не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки (в порушення п.6.4 ДБН В. 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

9. Не надано підтвердження щодо займистості, горючості декорації, сценічного оформлення, драпірування в залах для глядачів та сцен, фойє або проведення обробки вогнезахисними засобами. Дерев`яні конструкції сценічної коробки повинні бути оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

10. Допускається зберігання горючого інвентарю, декорацій, бутафорії, костюмів на цокольному поверсі під залою глядачів;

11. Ширина дверного отвору із залу глядачів менше 1,2 метра;

12. Зміна функціонального призначення, прибудова технічне переоснащення приміщень будівлі здійснено без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку;

13. Не виконаний протипожежний розрив згідно вимог будівельних норм між будівлями (порушення п. 1.1, п. 1.4 Розділу 3 ППБУ, п. 15.2.2 таб. 15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій").

Окрім того, в подальшому, разом з відзивом на апеляційну скаргу ГУ ДСНС у м. Києві було надано копію акту від 23 лютого 2022 року № 129, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної бепеки, згідно з яким контролюючим органом було зафіксовано наступні порушення:

1. Двері на шляху евакуації виконані менше ніж 0,8 м в ширину та 2 м. по висоті;

2. Не надано паспорт на влаштування систем блискавкозахисту та вторинних її проявів відповідно до ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (в порушення п. 1.21 Розділ 4 ППБУ);

3. Не надано підтвердження щодо обробки вогнезахисними засобами дерев`яних конструкцій сценічної коробки;

4. Зміна функціонального призначення, прибудова технічне переоснащення приміщень будівлі здійснено без розробки проектної документації, яка повинна бути затверджена у встановленому порядку;

5. Не виконаний протипожежний розрив згідно вимог будівельних норм між будівлями (порушення п. 1.1, п. 1.4 Розділу 3 ППБУ, п. 15.2.2 таб. 15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій").

Так, колегія суддів бере до уваги те, що відповідач не відмовляється від виправлення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки та те, що ТВЗК «КАТДІК на лівому березі Дніпра» було усунуто частину порушень, зафіксованих у акті перевірки від 12.02.2021 року № 67, і згідно з наданим позивачем актом від 23 лютого 2022 року № 129, залишилося не усунені п`ять перелічених вище порушень.

Разом з тим, апеляційний суд наголошує, що під час розгляду і вирішення апеляційної скарги, колегія суддів враховує не послідовність дій, вчинених відповідачем з метою усунення порушень, а перевіряє чи є порушення, які продовжують існувати, такими, що створювати небезпеку для життя і здоров`я людей.

Усунення частини виявлених порушень не свідчить про відсутність загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутність підстав для застосування відповідних заходів реагування, оскільки не усунутими залишились ті порушення, які, перш за все, створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд першої інстанції виходив з того, що порушення відповідачем протипожежних та техногенних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та людей, які перебувають на території або у будівлях, що використовуються товариством у його господарській діяльності, у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту, а також на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії, самій ліквідації пожежі, аварії. Суд також звертав увагу, що порушення не є формальними, стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі, що, в свою чергу, унеможливлює, забезпечити безпеку працівників та відвідувачів будівлі, в разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

Колегія суддів звертає увагу, що такі порушення, зокрема, як недостатня ширина та висота дверей на шляху до евакуації, відсутність паспорту на влаштування систем блискавкозахисту та вторинних її проявів та відсутність підтвердження щодо обробки вогнезахисними засобами дерев`яних конструкцій сценічної коробки, невиконання протипожежного розриву самі по собі не можуть призвести до пожежі, однак, не усунення цих порушень, у разі виникнення пожежі, може створити умови, що призведуть до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю, ускладнить організацію гасіння можливої пожежі

При цьому, відповідач не заперечує той факт, що виявлені перевіркою ГУ ДСНС України у м. Києві порушення на об`єкті мають місце і характер цих порушень створює загрозу життю і здоров`ю працівникам підприємства.

Колегія суддів наголошує, що той факт, що відповідачем в подальшому частково усунуто виявлені порушення, не спростовує висновків суду першої інстанції про наявність підстав для застосування заходів реагування на момент ухвалення оскаржуваного рішення та не впливає на оцінку законності цього рішення.

При цьому, колегія суддів враховує, що застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу частини п`ятої статті 4 Закону № 877-V можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Тобто, внаслідок усунених порушень, якщо такі матимуть місце, відповідач не позбавлений можливості звернутися з відповідною інформацією до позивача. Надання ж судом адміністративної юрисдикції оцінки питанню, чи були усунуті виявлені порушення до висновку компетентного органу в цьому питанні є передчасним.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 580/3213/19.

Частиною першою статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Від наведених вище правових висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах палата, об`єднана палата або Велика Палата Верховного Суду у відповідності до статті 346 КАС не відступала, а тому підстав для їх неврахування при вирішенні даного спору немає.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі є тимчасовим заходом, який направлений саме на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей (зокрема, постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 815/6378/17, від 19 листопада 2020 року у справі № 824/448/19-а).

До того ж, важливим є те, що відповідач є театром - закладом культури, що передбачає постійне заходження в ньому як працівників, так і великої кількості відвідувачів, що також лише ускладнює організацію гасіння можливої пожежі та евакуацію людей за наявності встановлених перевірками порушень.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про необхідність застосування заходів реагування, є обґрунтованим та відповідає обставинам справи на момент ухвалення оскаржуваного рішення, оскільки існуючі у відповідача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, що зафіксовані в акті перевірки створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

За таких обставин, зупинення експлуатації цокольного поверху, шляхом зобов`язання Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» відключити джерело електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити цокольного поверху, розташованого за адресою: просп. Броварський, 25 у Дніпровському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, є пропорційною та повною мірою реагування, а відтак для збереження безпеки та здоров`я працівників закладу культури, необхідно зупинити експлуатацію цокольного поверху відповідного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 12.02.2021 № 67.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, апеляційний суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до апелянта захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» про застосування заходів реагування.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5ст.328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

А.Ю. Кучма