Справа № 480/2061/22
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 серпня 2022 року Справа № 480/2061/22
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/2061/22
за позовом ОСОБА_1
до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради, в якій просить:
Також позивач просить стягнути з Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради на її користь судові витрати: судовий збір в розмірі 992,40 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 481,00 грн.
З метою здійснення забудови вищезазначеної земельної ділянки, до Центру надання адміністративних послуг м. Суми, 05.08.2021 позивачкою подано заяву про надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки з комплектом документів.
Листом Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради від 16.08.2021 року № 296/02.01-13 відмовило у наданні будівельного паспорта та повернуло комплект документів на видачу будівельного паспорта з підстави, що згідно картографічних матеріалів, будівництво на цій земельній ділянці розпочато самочинно. А подальший розгляд цього питання можливий після вжиття заходів із легалізації самочинного будівництва в порядку, визначеному п.10 постанови КМУ № 461 від 13.04.2011 Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, де зазначено, що у разі коли на самочинно збудоване нерухоме майно визнано право власності за рішенням суду, воно приймається в експлуатацію згідно з установленим Порядком.
20.08.2021 позивачка листом звернулась до начальника Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про повторний розгляд раніше поданої заяви про видачу будівельного паспорту. В якій зазначила, що дозвіл на право виконання будівельних робіт було надано попередньому власнику земельної ділянки від 08.08.1994 року за № 166 архітектором у справах індивідуальної забудови Управління архітектури і містобудування м. Суми, відповідно до затвердженого проекту забудови земельної ділянки, затвердженого головним архітектором м. Суми ОСОБА_2 . Отже, розміщення на земельній ділянці будівельних матеріалів попереднім власником є цілком правомірним.
Листом від 07.09.2021 № 327/08.01/13 відповідачем надано відповідь, в якому було запропоновано повторно надати в установленому порядку до управління Центр надання адміністративних послуг у м. Суми Сумської міської ради заяву на видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 із копіями дозвільних документів, що підтверджують законність наявного незавершеного на ділянці будівництва.
13.09.2021 позивачка повторно подала до Центр надання адміністративних послуг у м. Суми Сумської міської ради заяву на видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки з документами.
23.12.2021 позивачка отримала відмову у наданні будівельного паспорта разом з комплектом документів (лист відповідача № 344/08.01-13 від 27.09.2021), тобто з порушенням 10-ти денного строку для надання відповіді.
Ухвалою суду від 15.02.2022 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що згідно ч. 3-4 ст. 27 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Відповідно до п. 2.3 розд. 2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (надалі - Порядок) уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Частинами 1, 2 статті 27 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).
Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.
Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.
За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.
Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.
Пунктом 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (надалі - Порядок) визначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.
Отже, відповідно до законодавства будівельний паспорт видається для визначення комплексу вимог до розміщення і будівництва для наступного проектування, а не для узаконення вже існуючого об`єкту або його добудови.
Відповідно не має правових підстав видавати будівельний паспорт, яким визначаються вимоги до розміщення і будівництва для наступного проектування на вже розпочатого будівництва на земельній ділянці позивача.
У відповідача відсутні правові підстави видати будівельний паспорт на вже розпочате будівництво та за відсутності у позивача документів, підтверджуючих його право власності на розпочате будівництво, оскільки дозвіл на право виконання робіт від 08.08.1994р. №166 (дата початку будівництва 1994 р., дата завершення будівництва 1996 р.) видавався попередньому власнику ОСОБА_3 .
Враховуючи зазначене, відповідач вважає, що, відмовляючи у видачі будівельного паспорту, діяв в межах своїх повноважень та відповідно до чинного законодавства не мав правових підстав видати будівельний паспорт на вже розпочате будівництво, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 35-38, 51-54).
Дослідивши матеріали адміністративної справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
05.08.2021 до Центру надання адміністративних послуг м. Суми позивачкою подано заяву про надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки (а.с. 8).
Листом Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради від 16.08.2021 року № 296/02.01-13 відмовило у наданні будівельного паспорта та повернуло комплект документів на видачу будівельного паспорта з підстави, що згідно картографічних матеріалів, будівництво на цій земельній ділянці розпочато самочинно. А подальший розгляд цього питання можливий після вжиття заходів із легалізації самочинного будівництва в порядку, визначеному п.10 постанови КМУ № 461 від 13.04.2011 Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, де зазначено, що у разі коли на самочинно збудоване нерухоме майно визнано право власності за рішенням суду, воно приймається в експлуатацію згідно з установленим Порядком (а.с. 9).
20.08.2021 позивачка листом звернулась до начальника Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про повторний розгляд раніше поданої заяви про видачу будівельного паспорту, в якій зазначила, що дозвіл на право виконання будівельних робіт було надано попередньому власнику земельної ділянки від 08.08.1994 року за № 166 архітектором у справах індивідуальної забудови Управління архітектури і містобудування м. Суми, відповідно до затвердженого проекту забудови земельної ділянки, затвердженого головним архітектором м. Суми ОСОБА_2 , та вважає, що розміщення на земельній ділянці будівельних матеріалів попереднім власником є цілком правомірним (а.с. 12).
Листом від 07.09.2021 № 327/08.01/13 відповідачем надано відповідь, в якому запропоновано повторно надати в установленому порядку до управління Центр надання адміністративних послуг у м. Суми Сумської міської ради заяву на видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 із копіями дозвільних документів, що підтверджують законність наявного незавершеного на ділянці будівництва (а.с. 14).
13.09.2021 позивачка повторно подала до Центру надання адміністративних послуг у м. Суми Сумської міської ради заяву про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки (а.с. 15).
Позивач вважає, що дії відповідача щодо відмови позивачу у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки порушують її права як власника самостійно господарювати на землі та на використання цієї земельної ділянки відповідно до її цільового призначення та не ґрунтуються на нормах законодавства, а тому звернулась до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Так, спірні правовідносини врегульовано Законом України Про регулювання містобудівної діяльності (надалі по тексту-Закон) та Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (надалі Порядок №103).
Відповідно до ч.1 ст. 27 Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).
Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.
Згідно ч. 3-4 ст. 27 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Згідно п.1.1 Порядку №103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами з питань містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.
Пунктом 1.2 Порядку № 103 визначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.
Відповідно до п. 2.3 розд. 2 Порядку № 103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Проте, дослідивши зміст наведених норм законодавства, суд приходить висновку, що будівельний паспорт видається для визначення комплексу вимог до розміщення і будівництва для наступного проектування, а не для узаконення вже існуючого об`єкту або його добудови.
Таким чином, законодавством не передбачено видачу будівельного паспорту на вже побудовану забудівлю .
Отже, у відповідача були відсутні правові підстави видавати будівельний паспорт, яким визначаються вимоги до розміщення і будівництва для наступного проектування на вже розпочате будівництво на земельній ділянці позивача.
Щодо доводів представника позивача про наявність у позивача дозволу на право виконання робіт від 08.08.1994р. №166, що було видано ОСОБА_3 , суд зазначає наступне.
Суд звертає увагу, що позивачем не надано жодних доказів, що ОСОБА_3 було побудовано об`єкти нерухомості та, відповідно, ОСОБА_1 було передано право власності на забудівлю, що знаходилася на наведеній земельній ділянці.
Таким чином, у суду відсутні підстави вважати, що позивач набула право власності на майно, що знаходилося на наведеній земельній ділянці.
Виходячи з вищевикладеного, суд приходить висновку, що у відповідача відсутні правові підстави видати будівельний паспорт на вже розпочате будівництво та позивачем не доведено факту передачі право власності на розпочате будівництво.
З урахуванням наведеного, судом встановлено правомірність прийняття відповідачем оскаржуваної відмови.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи викладене, виходячи з меж позовних вимог, обставин справи, норм чинного законодавства суд приходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовної заяви.
Отже, суд приходить висновку, що відповідач діяв в межах своїх повноважень та відповідно до чинного законодавства, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії не підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Прилипчук