Справа № 640/2010/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

26 травня 2022 року м. Київ№ 640/2010/22
Окружний адміністративний суд міста Києва, у складі головуючого судді Вовка П.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві до товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь-С» про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві (далі також - ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві, позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь-С» (далі також - ТОВ «Промінь-С», відповідач), в якому позивач просить суд стягнути відповідача суму штрафу у розмірі 34 000, 00 грн. згідно з рішенням від 26 червня 2020 року № 36.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що до відповідача було застосовано адміністративно-господарські санкції за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін у виді штрафу у розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян в сумі 34 000, 00 грн., які не були сплачені ТОВ «Промінь-С» у встановлений строк.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 лютого 2022 року прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та встановлено, що справа буде розглядатись одноособово суддею Вовком П.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Крім того, ухвалою суду від 21 лютого 2022 року, зокрема, запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України).

Зазначена ухвала суду направлялась відповідачу на адресу зазначену у позовній заяві, а також в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та були отримана 05 травня 2022 року відповідно до наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Водночас, відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просить суд залишити позов без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строків звернення до суду, оскільки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк незалежно від можливого оскарження рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій.

Всебічно вивчивши наявні матеріали справи, суд, встановив наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи, 16 червня 2020 року ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві складено акт б/н про створення перешкод посадовій особі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади з питань дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін у проведенні перевірки, яким зокрема, встановлено порушення відповідачем вимог статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Рішенням ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 червня 2020 року №36 про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування регульованих цін до ТОВ «ПРОМІНЬ-С» застосовано штраф у розмірі 34 000,00 грн. (т. 1 а.с. 26-27).

В тексті вказаного вище рішення відповідача було повідомлено про необхідність сплати штрафу в 30-денний строк з дня отримання такого рішення, та про можливість звернення ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві до суду із позовом про стягнення суми штрафу до бюджету у встановленому порядку.

Рішення ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 червня 2020 року №36 отримано відповідачем засобами поштового зв`язку 17 липня 2020 року (т. 1 а.с. 30).

Оскільки ТОВ «ПРОМІНЬ-С» не сплачено у добровільному порядку зазначений штраф, позивач 12 січня 2022 року (направленою поштою 10 січня 2022 року) звернувся з даним позовом до суду.

Обґрунтовуючи строк звернення до суду, позивач у позовній заяві зазначив, що нормами Закону України «Ціни та ціноутворення» не передбачено спеціального строку для оскарження рішення контролюючого органу про застосування адміністративно-господарських санкцій в судовому порядку. Тобто, право на звернення до суду у позивача виникло після спливу шестимісячного строку на оскарження відповідачем рішення від 26 червня 2020 року №36, яке було вручено товариству 17 липня 2020 року згідно відстеження поштового відправлення.

Звернення до суду суб`єкта владних повноважень щодо стягнення суми штрафу, на підставі рішень щодо яких не завершився строк оскарження, тобто до набрання законної сили, є передчасним, оскільки таке рішення про накладання штрафу, не набрало законної сили та може бути скасованим в повному обсязі або частково.

Відповідач, не погоджуючись із вказаним вище рішенням, звернувся до адміністративного суду із позовом про визнання його протиправним та скасування.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 листопада 2021 року у справі № 640/18813/20 в задоволенні адміністративного позову ТОВ «Промінь-С» про визнання протиправним та скасування рішення ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві від 26 червня 2020 року №36 - відмовлено.

На думку ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві, право звернення до суду із вимогами про стягнення штрафних санкцій у розмірі 34 000, 00 грн. виникло після набрання законної сили судовим рішенням у справі № 640/18813/20, а тому ним дотримано тримісячний строк звернення до суду, який обчислюється з дня виникнення підстав, що дають такому суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Відповідно до ч. 3 статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», У разі несплати суб`єктом господарювання застосованої до нього штрафної санкції за результатами здійснених заходів державного нагляду (контролю) протягом 15 календарних днів з дня вручення або направлення розпорядчого документа в порядку, передбаченому абзацами дванадцятим і тринадцятим частини дев`ятої статті 7 цього Закону, якщо розпорядчі документи не були оскаржені до органу державного нагляду (контролю) та/або в судовому порядку та залишені в силі, сума санкції стягується в судовому порядку.

Згідно відомостей наявних в матеріалах справи, копію рішення від 26 червня 2020 року №36 відповідач отримав 17 липня 2020 року.

Таким чином, тримісячний строк для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень з цим позовом обчислюється після спливу 15-денного терміну з моменту отримання відповідачем вищевказаного рішення, а саме - з 02 серпня 2020 року.

Водночас, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 12 січня 2022 року (направленою поштою 10 січня 2022 року), тобто з пропуском строку звернення до суду.

Згідно з ч. 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз наведених положень дає змогу дійти висновку, що початок перебігу строку звернення до адміністративного суду пов`язується з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що чітко визначені та однакові для всіх строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Відповідно до позиції Верховного Суду (справи № 420/12017/19, № 640/10758/19) триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таке обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежало виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача.

Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавив себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду. Нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідач, отримавши 17 липня 2020 року рішення від 26 червня 2020 року №36, у добровільному порядку у передбачений чинним законодавством строк його не виконав, відтак суд дійшов висновку, що в межах спірних правовідносин, підставою, яка надала позивачу право на пред`явлення позовних вимог щодо стягнення з відповідача штрафу за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін є встановлення факту несплати відповідачем відповідного штрафу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання рішення про його накладення, відтак ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві набуло право звертатися до суду з відповідним позовом через 15 днів після отримання позивачем рішення, в даному випадку - з 02 серпня 2020 року.

При цьому, факт оскарження суб`єктом господарювання в судовому порядку рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій не визначено обставиною, яка зупиняє дію такого рішення чи обов`язок щодо сплати накладеного ним штрафу, відтак факт звернення відповідача до суду з позовом про визнання ого протиправним та скасування, не є обставиною, яка зупиняє право позивача на пред`явлення позовних вимог щодо стягнення з відповідача штрафу за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Необхідно зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи викладене, судом встановлено, що позивачем не наведено поважних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого КАС України строку.

Обставини, на які посилається ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві, не свідчать про існування будь-яких перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011).

Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Беручи до уваги наведене, оскільки позивачем без поважних причин було недотримано строків звернення до суду, встановлених законом, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (03151, місто Київ, вулиця Волинська, будинок 12; ) до товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь-С» (02072, м. Київ, вулиця Єлизавети Чавдар, будинок 32, кімната 6; ) про стягнення коштів - залишити без розгляду.

Ухвала суду, відповідно до ч. 2 статті 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом 15 днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Суддя П.В. Вовк