Справа № 280/2321/22
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

22 серпня 2022 року Справа № 280/2321/22 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Національної асоціації адвокатів України (69005, м.Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 19)

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

23 грудня 2021 року до Запорізького окружного адміністративного 11.02.2022 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява, надіслана засобами поштового зв`язку 08.02.2022, ОСОБА_1 (далі - позивач) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Національної асоціації адвокатів України (далі - відповідач), в якій позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача №13/6-2021 від 10.11.2021 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Автоматизованою системою документообігу суду справа була розподілена судді Запорізького окружного адміністративного суду Киселю Р.В.

Ухвалою судді Запорізького окружного адміністративного суду Киселя Р.В. від 14.02.2022 задоволено самовідвід судді Киселя Романа Валерійовича в адміністративній справі №280/2321/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Національної асоціації адвокатів України (вул. Лермонтова, буд. 19, м. Запоріжжя, 69005) про визнання протиправним та скасування рішення.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2022 справа передана на розгляд судді Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренка Максима Сергійовича.

Позовна заява обгрунтована тим, що 10.11.2021 дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Запорізької області було винесено Рішення № 13/6-2021 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України. підставою винесення зазначеного Рішення слугувало подання Ради адвокатів Запорізької області № 110 від 06.09.2021. В оскаржуваному рішенні зазначено, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності була не сплата щорічного внеску на забезпечення адвокатського самоврядування за 2021 рік, строк якого сплинув 31.01.2021. Вважає прийняте відповідачем рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки 06.01.2021 було здійснено сплату щорічного внеску на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування за 2021 рік двома платежами, а саме: 1589 грн. на рахунок Ради адвокатів Запорізької області (квитанція № 9219-7379-4855-4741) та 681 грн. на рахунок Національної асоціації адвокатів України (квитанція № 9219-7380-5229-2437). Таким чином твердження відповідача про несплату щорічного внеску на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування за 21 рік вважає необгрунтованим та таким, що належним чином не перевірялося, чим не дотримано п. 25 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішення Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120. Після сплати 31.01.2022 щорічного внеску на реалізацію адвокатського самоврядування у розмірі 1736 грн. на рахунок Ради адвокатів Запорізької області та 744,30 грн. на рахунок НААУ, при входженні до свого профайла на сайті, позивачем було виявлено факт припинення права на заняття адвокатською діяльністю. У звязку з вищенаведеним просить позов задовольнити.

Ухвалою від 15.02.2022 у справі відкрите загальне позовне провадження, підготовче засідання призначене на 15.03.2022.

Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні з 24 лютого 2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської федерації в Україні введений воєнний стан.

28.02.2022 тимчасово виконуючим обов`язки голови Запорізького окружного адміністративного суду у зв`язку з загрозою життю, здоров`ю і безпеці відвідувачів суду, працівників суду та суддів був виданий наказ № 11 «Про встановлення особливого режиму роботи Запорізького окружного адміністративного суду в умовах воєнного стану», яким з розгляду були зняті всі адміністративні справи, призначені до розгляду в період з 01.03.2022 по 04.03.2022.

Наказами тимчасово виконуючого обов`язки голови Запорізького окружного адміністративного суду від 09.03.2022 №12, від 11.03.2022 №13, від 18.03.2022 №14, від 25.03.2022 №15, від 01.04.2022 №16, від 08.04.2022 №17, від 15.04.2022 №18, від 22.04.2022 №21, від 29.04.2022 №22 строк дії наказу від 28.02.2022 №11 про встановлення особливого режиму роботи Запорізького окружного адміністративного суду в умовах воєнного стану продовжений до 06.05.2022 включно. Роботу суду відновлено з 10.05.2022.

Відповідно до вмотивованого розпорядження керівника апарату суду, 08.06.2022 був здійснений повторний автоматизований розподіл справи №280/2321/22, справа розподілена для подальшого розгляду судді Сіпаці А.В.

Ухвалою суду від 13.06.2022 прийнято до свого провадження справу №280/2321/22 та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання на 11.07.2022.

Ухвалою суду від 11.07.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.08.2022.

Позивач у судове засіданні 15.08.2022 не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, просив розглядати справу за його відсутності.

15.08.2022 представник відповідача в судове засідання з`явився, про дату, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, відзив на позовну заяву до суду не надав.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

На підставі матеріалів справи суд встановив такі обставини.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 здійснює індивідуальну адвокатську діяльність на підставі рішення Ради адвокатів Запорізької області від 28.08.2014 №25.

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Запорізької області № 11/19/20 від 15.10.2020 адвоката ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Запорізької області № 13/6-2021 від 10.11.2021 адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

З тексту оскаржуваного рішення № 13/6-2021 від 10.11.2021 вбачається наступне: «… Згідно із поданням Ради адвокатів Запорізької області № 110 від 06.0.2021 адвокат ОСОБА_1 не сплатив щорічний внесок за 2021 рік, строк сплати якого сплинув 31 січня відповідного року. До цього часу адвокат ОСОБА_1 без поважних причин не сплатив щорічний внесок за 2020 рік. Рішенням дисциплінарної палати КДКА Запорізької області № 11/19/20 від 15.10.2020 адвоката ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік. Членом дисциплінарної палати КДК адвокатури Запорізької області ОСОБА_2 проведено перевірку інформації, викладеної в поданні Ради адвокатів Запорізької області № 110 від 06.09.2021 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 Виїздом на адресу робочого місця адвоката було встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 адвокат ОСОБА_1 не знаходиться, мобільний телефон, вказаний в ЄРАУ - НОМЕР_2 відключений…. Заслухавши доповідача - члена дисциплінарної комісії, що проводив перевірку, ОСОБА_2 , дослідивши подання Ради адвокатів Запорізької області № 110 від 06.09.2021, матеріали перевірки, Дисциплінарна палата КДКА Запорізької області приходить до висновку про наявність підстав для порушення дисциплінарної справи…».

Позивач, вважаючи рішення КДКА Запорізької області №13/6-2021 від 10.11.2021 протиправним, звернувся до суду з позовом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012р. №5076-VI (далі - Закон №5076-VI).

У відповідності до частини першої статті 2 Закону №5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Частиною першою статті 21 Закону №5076-VI встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Приписами частини другої статті 31 Закону №5076-VI зазначено, що накладання на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватись виключно у разі: 1) повторно протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом правил щодо несумісності; 3) систематичного або одноразового грубого порушення правил адвокатської етики.

Згідно частинами першою та другою статті 34 Закону №5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

Відповідно до статті 35 Закону №5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 6 частини четвертої статті 55 Закону №5076-VI визначено, що Рада адвокатів України встановлює розмір та порядок сплати щорічних внесків адвокатів на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування, забезпечує їх розподіл і використання (якщо з`їздом адвокатів України прийнято рішення про сплату щорічних внесків адвокатів на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування та визначено напрями їх використання).

Згідно з частиною першою статті 57 Закону №5076-VI рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Порядок та строки сплати адвокатами щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування регламентуються Положенням про внески на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування, затвердженим Рішенням ради адвокатів України №4 від 03.02.2017р. (зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 13 жовтня 2018 року №176) (далі - Положення).

Згідно пунктів 2.1, 2.2 Положення сплата щорічного внеску на реалізацію повноважень органів адвокатського самоврядування, відповідно до рішень з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, актів НААУ є професійним обов`язком кожного адвоката; адвокати України сплачують встановлений розмір щорічного внеску на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування в національній валюті України на банківські рахунки органів адвокатського самоврядування двома платежами, оприлюдненими відповідно до п.2.13. цього Положення.

Відповідно до п.2.5 Положення адвокати сплачують щорічні внески до 31 січня поточного року.

Згідно п.2.10 Положення у випадку неспроможності адвоката сплатити щорічний внесок у повному обсязі, може бути надана розстрочка його сплати, за умови внесення рівними частками у першій декаді кожного кварталу поточного року. Рішення щодо надання розстрочки сплати щорічного внеску приймається виключно радою адвокатів регіону, за заявою адвоката, згідно адреси робочого місця в ЄРАУ, за умови обґрунтованої і документально підтвердженої фінансової неспроможності сплатити щорічний внесок. Таке рішення у триденний строк скеровується до НААУ. Заява про розстрочення сплати щорічного внеску подається до 31 січня поточного року.

Пунктом 2.16 Положення передбачено, що порушення адвокатом порядку та строків сплати щорічних внесків вважається невиконанням рішення органу адвокатського самоврядування та відповідно вважається дисциплінарним проступком.

Згідно п.2.18 Положення у випадку порушення адвокатом порядку сплати щорічних внесків, а також/чи прострочення встановлених цим Положенням строків їх сплати понад три місяці, до нього за поданням Ради адвокатів України або ради адвокатів регіону застосовується дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року.

Статтею 65 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09.06.2017р., передбачено, що адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції в спосіб, передбачений Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Верховний Суд у постанові від 09.08.2019р. у справі № 1540/4358/18 дійшов висновку, що несплата адвокатом внесків понад 3 місяців, вважається грубим порушенням правил адвокатської етики.

Аналізуючи вказані правові норми у їх сукупності суд зазначає, що визначаючи умови та підстави дисциплінарної відповідальності адвокатів законодавець відніс до дисциплінарних проступків невиконання адвокатом рішень органів адвокатського самоврядування. При цьому, невиконанням рішення органу адвокатського самоврядування є, серед іншого, порушення адвокатом порядку та строків сплати щорічних адвокатських внесків, та, відповідно, такі діяння вважаються дисциплінарним проступком.

Оскільки Положенням про внески, яке затверджено рішенням Ради адвокатів України, як органом адвокатського самоврядування, визначено порядок і строки виконання адвокатами обов`язку по сплаті щорічного внеску на реалізацію повноважень органів адвокатського самоврядування, то не виконання такого обов`язку є порушенням Правил адвокатської етики і може підпадати під дію пункту третього частини другої статті 31 Закону №5076-VI.

Відсилочний характер пункту 3 частини другої статті 31 Закону №5076-VI та безпосереднє відображення змісту та/або елементів конкретного дисциплінарного проступку в Правилах адвокатської етики та/або в рішеннях органів місцевого самоврядування не позбавляє кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури обов`язку вказувати у конкретному рішенні про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності підставу, визначену саме в нормах Закону №5076-VI.

Такий висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 13.04.2020р. по справі №2540/3034/18.

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що адвокат ОСОБА_1 свого обов`язку, передбаченого пунктом 2.5 Положення, не виконав, не сплатив за 2021 рік щорічного внеску на реалізацію повноважень органів адвокатського самоврядування, що і слугувало підставою, з урахування вимог п. 2.20 Положення, для порушення відносно ОСОБА_1 дисциплінарної справи та притягнення його до дисциплінарної відповідальності шляхом застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

При цьому, у спірному рішенні КДКА Запорізької області зазначено, що адвокат ОСОБА_1 вже був притягнутий до відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік за не сплату щорічних внесків на реалізацію адвокатського самоврядування за 2020 рік.

Зазначене дає підстави суду для висновку, що позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності за систематичне порушення правил адвокатської етики, що виразилося у несплаті щорічних внесків на реалізацію адвокатського самоврядування.

Разом з тим до суду позивачем додано до суду на підтвердження сплати щорічних внесків на реалізацію адвокатського самоврядування за 2021 рік у розмірі 1589 грн. на рахунок Ради адвокатів Запорізької області (квитанція № 9219-7379-4855-4741 від 06.01.2021) та 681 грн. на рахунок Національної асоціації адвокатів України (квитанція № 9219-7380-5229-2437 від 06.01.2021).

При цьому суду КДКА Запорізької області, на яку ч.2 ст.77 КАС України покладає обов`язок доказування в адміністративному суді правомірності прийнятих нею рішень, не надано доказів того, що адвокат ОСОБА_1 не сплачував щорічні внески на реалізацію адвокатського самоврядування за 2021 рік.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити, що за приписами положень частини 2 статті 40 Закону №5076-VI, розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Частиною 1 статті 41 Закону №5076-VI закріплено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Як вбачається з матеріалів справи, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Запорізької області прийнято рішення, яким вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Так, аналіз положень статті 40 Закону №5076-VI дає змогу прийти до висновку, що проведення такої стадії дисциплінарного провадження, як розгляд дисциплінарної справи, повинен здійснюватися з дотриманням принципу змагальності.

Вказане означає, що адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, гарантована можливість захищати себе. Адвокат може реалізувати таке право, шляхом участі у засіданні, надання пояснень, подання відповідних доказів, не тільки в письмовій формі, а й в усній за допомогою здійснення оцінки таких доказів сторін, заявлення клопотань та відводів членам дисциплінарної палати.

Змагальний метод спрямований на досягнення основної мети - дотримання прав адвоката під час здійснення дисциплінарного провадження з метою недопущення несправедливого ставлення до особи та безпідставного притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Вищевказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постановах від 17 вересня 2020 року у справі № 1740/2484/18 та від 14 березня 2018 року у справі №826/23545/15.

Водночас, положення абзацу 3 статті 40 Закону №5076-VI свідчать, що таке право адвоката в межах дотримання принципу змагальності під час розгляду відносно нього дисциплінарної справи, не є абсолютним, оскільки, з метою недопущення зловживань своїми правами, при повторній неявці на засідання щодо розгляду дисциплінарної справи, за умови належно повідомленого адвоката, КДКА наділена правом здійснювати розгляд без його участі, незалежно від поважності причин неявки.

Норми статті 40 Закону № 5076-VI розмежовують підстави відсутності адвоката під час розгляду справи, в залежності від наявності або відсутності поважних причин такої відсутності та факту належного повідомлення.

Таким чином, абзацом 4 частини 2 статті 40 Закону №5076-VI прямо передбачено можливість розгляду дисциплінарної справи за відсутності адвоката, відносно якого здійснюється такий розгляд, однак вимагає дотримання обов`язкової умови, а саме наявності у КДКА доказів завчасного повідомлення адвоката про дату, час та місце розгляду його дисциплінарної справи, а також неповажності причин, за яких адвокат не прибув на засідання.

Як вказано в оскаржуваному рішенні: «…виїздом на адресу робочого місця адвоката було встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 адвокат ОСОБА_1 не знаходиться, мобільний телефон, вказаний в ЄРАУ - НОМЕР_2 відключений…».

З даного приводу, слід вказати наступне.

Суд зазначає, що результатом належного та завчасного повідомлення у цьому розумінні, є фактична обізнаність адвоката про дату, час та місце розгляду дисциплінарної скарги, яка реалізована за такий період, який надає адвокату можливість належно підготуватися до розгляду дисциплінарної справи та взяти у ньому участь.

При цьому, лише після з`ясування факту обізнаності можна робити висновок про поважність або неповажність неявки адвоката, оскільки в іншому разі необізнаність адвоката про розгляд справи можна розцінювати як поважність причин його відсутності, що, в свою чергу, буде зобов`язувати КДКА відкласти перший розгляд справи.

Зазначене в сукупності свідчить про обов`язок у КДКА встановити факт повідомлення, тобто, обізнаності адвоката про дату, час та місце розгляду його дисциплінарної справи, перед початком здійснення такого розгляду.

Даний висновок викладений у вищезазначеній постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 14 березня 2018 року у справі №826/23545/15.

Порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій визначає Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури затверджений рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013 № 77 (далі - Регламент, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Нормами п. 7.7 Регламенту закріплено, що розгляд справи, питання, віднесених до порядку денного засідання КДКА (палати) може бути відкладений або зупинений, зокрема у випадку неявки учасників або інших підстав за рішенням КДКА.

Відповідно до вимог абзацу 2 пункту 6.1.2 Регламенту, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання КДКА (палати КДКА), члени КДКА (палати КДКА) та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються не пізніше як за п`ять днів до дня проведення засідання.

Згідно пункту 6.4.1 Регламенту, учасниками засідання КДКА серед інших є особи, відносно яких вирішується чи розглядається питання.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 14 березня 2018 року у справі №826/23545/15 зазначив, що «вимоги закону, в деякій мірі диференціюють подальші дії КДКА, в залежності від факту повідомлення (обізнаності) адвоката, про час та дату засідання, а саме надають можливість комісії здійснювати розгляд за відсутності адвоката - у випадку належного повідомлення, відсутності поважності причин неявки, повторного розгляду після відкладення з підстав неявки, а також можливості відкласти розгляд за неявки учасника засідання - адвоката та/або відсутності доказів його обізнаності».

КДКА Запорізької області перед початком здійснення розгляду дисциплінарної справи зобов`язана була перевірити чи був повідомлений та чи дійсно був обізнаний адвокат ОСОБА_1 про призначення до розгляду дисциплінарної справи, чим саме забезпечити дотримання встановленого у статті 40 Закону № 5076-VI принципу здійснення розгляду дисциплінарної справи на засадах змагальності і вимог, передбачених ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд наголошує на тому, що в матеріалах справи відсутні докази отримання ОСОБА_1 листів від відповідача про призначення до розгляду дисциплінарної спрваи, що свідчить про неналежне його повідомлення про час та місце розгляду дисциплінарної справи відносно нього.

Посилання в оскаржуваному рішенні на те, що виїздом на адресу робочого місця адвоката було встановлено, що адвокат ОСОБА_1 там не знаходиться, мобільний телефон, вказаний в ЄРАУ, відключений не є підтвердженням завчасного та можливого повідомлення про засідання дисциплінарної палати КДКА Запорізької області щодо розгляду дисциплінарної справи відносно нього та з цієї інформації неможливо встановити факт повідомлення ОСОБА_1 про розгляд дисциплінарної справи.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 №3477-ІV встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Тлумачення та застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Суд, однак, зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних з принципами Конвенції з точки зору тлумачення їх у світлі практики Суду (див. рішення у справі "Скордіно проти Італії"(Scordino v. Italy) (№ 1) [ВП], № 36813/97, пункти 190 та 191, ECHR 2006-V та п.52 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Щокін проти України" (заяви №№ 23759/03 та 37943/06), від 14 жовтня 2010року, яке набуло статусу остаточного 14 січня 2011року ).

Європейський Суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, колегія суддів керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Таким чином, на підставі викладеного у сукупності, суд вважає, що рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області №13/6-2021 від 10.11.2021 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.2 КАС України. А відтак, заявлені позовні вимоги про його скасування є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Національної асоціації адвокатів України (69005, м.Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 19) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Національної асоціації адвокатів України №13/6-2021 від 10.11.2021 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області Національної асоціації адвокатів України (69005, м.Запоріжжя, вул. Лермонтова, буд. 19) судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 992,40 грн.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 22.08.2021.

Суддя А.В. Сіпака