Справа № 640/29118/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2022-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2022 року м. Київ № 640/29118/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомАкціонерного товариства "Дніпропетровський стрілочний завод"
до третя особа, Антимонопольного комітету України яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця»
пропро визнання протиправним та скасування рішення
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Акціонерне товариства «Дніпропетровський стрілочний завод» з позовом до Антимонопольного комітету України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» (далі - третя особа та/або АТ «Українська залізниця») та просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №21020-р/пк-пз від 15.09.2021 та судові витрати покласти на відповідача.

Мотивуючи позовні вимоги позивач вказує, що Тендерна документація Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця» мітить визначення «еквівалент» і допускає (дозволяє) учасникам надавати тендерні пропозиції з продукцією, що є еквівалентною Клемі роздільного рейкового скріплення залізничної колії, яка виготовляється не тільки згідно ГОСТ 22343-90 (клема ПК), а й за нормативною документацією виробника, яка узгоджена в установленому порядку з АТ «Укрзалізниця» (галузевим департаментом (головним управлінням) Укрзалізниці, чого відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення враховано не було. Також АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» у позовній заяві посилається на те, що використаний відповідачем висновок ДП «Український науково-дослідний інститут вагонобудування» від 14.08.2018 не відповідає вимогам чинного законодавства, станом на час його складання. При цьому, на противагу зазначеному висновку, позивач як разом із тендерної пропозицією, так і під час оскарження рішення замовника про відхилення тендерної пропозиції надав Висновок експерта від 26.12.2018 №847-18 Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз та Висновок експертів, за результатами проведення судової залізнично-транспортної експертизи №922 від 14.06.2021 Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, які не були враховані АМК України та не дослідженні при розгляді скарги АТ «Дніпропетровський стрілочний завод». На переконання позивача, відповідачем не в повній мірі надано оцінку всім фактичним обставинам справи, у тому числі мотивів, які викладені у скарзі, що мало своїм наслідком прийняття ним необґрунтованого та безпідставного рішення про відмову у задоволенні скарги АТ «Дніпропетровський стрілочний завод».

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, де останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Серед іншого, представник АМК України зазначає, що предметом спірної публічної закупівлі є залізничне обладнання, а саме клема роздільного рейкового скріплення залізничної колії, які мають виготовлятися методом розрізання прокату із сталі марок СТ4кп, Ст4пе, Ст4сп по ДСТУ 2651:2005, натомість АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» запропоновано клему, яка виготовляється методом лиття зі сталі марок 20Л, 25Л, 30Л, 35Л та 45Л згідно ДСТУ 8781-2018 (група I), тобто запропоновано інший вид клеми, яка виготовляється на підставі інших нормативно-правових документів, іншим методом, та з іншої марки сталі. Окрім цього, представник відповідача у відзиві на позовну заяву посилається на рішення у справі №826/17496/18.

У свою чергу, представником АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» подано відповідь на відзив на позовну заяву, де останній наполягає на тому, що АМК України при прийнятті спірного рішення не надав оцінку всім його доводам, у тому числі документам щодо еквівалентності запропонованого предмету закупівлі. Також представник позивача зазначає, що рішення у справі №826/17496/18 не може бути застосовано до спірних правовідносин, адже обставини, які були досліджені під час розгляду останньої не є ідентичними, які виникли в межах даної адміністративної справи. При цьому, рішення №826/17496/18 не є остаточним.

Представником третьої особи пояснень по суті позовних вимог не надано, заяв та клопотань до суду не надходило, причини не подання письмових пояснень суду не відомі.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд звертає увагу на наступне.

Регіональною філією «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця» опубліковано оголошення №12811713 (UA-2021-07-09-007583-с) про проведення відкритих торгів, вид предмету закупівлі - товари; класифікатор та його відповідний код: ДК 021:2015:34940000-8: Залізничне обладнання; опис окремої частини або частин предмета закупівлі: 134.747 т., клема роздільного рейкового скріплення залізничної колії, ДК 021:2015: 34946231-8 - Рейкові клеми (далі - предмет закупівлі) (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-07-09-007583-c).

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що третьою особою відхилено тендерну пропозицію позивача з підстав: «Не відповідає умовам технічної специфікації та іншими вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації (невідповідність вимогам Додатку 6 «Технічні вимоги» (запропонована продукція не еквівалентом предмету закупівлі).

Дані обставини зафіксовані в протоколі розгляду тендерних пропозицій UA-2021-07-09-007583-c.

Акціонерне товариство «Дніпропетровський стрілочний завод» не погоджуючись із рішенням замовника подало скаргу до Антимонопольного комітету України, за наслідком розгляду якої рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №21020-р/пк-пз від 15.09.2021 відмовлено позивачу у задоволенні його скарги від 02.09.2021 №UA-2021-07-09-007583-с.с2 (далі - оскаржуване та/або спірне рішення).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. (далі - Закон № 922-VIII).

Відповідно до пунктів 11, 17, 18, 22, 25, 30-32 частини 1 статті 1 вказаного Закону замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; орган оскарження - Антимонопольний комітет України; переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку; публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; суб`єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб`єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України "Про Антимонопольний комітет України". Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України "Про Антимонопольний комітет України".

За правилами частини 2 статті 18 Закону № 922-VIII скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.

За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель в день подання скарги, після чого скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом зі скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.

У разі якщо замовником у межах єдиної процедури закупівлі визначені частини предмета закупівлі (лоти), при поданні скарги щодо окремого лота (лотів) реєстраційні картки формуються за кожним лотом окремо.

Відповідно до положень частин 15, 16, 18-23 статті 18 Закону № 922-VIII рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Суб`єкт оскарження, замовник мають право взяти участь у розгляді скарги, у тому числі шляхом застосування телекомунікаційних систем в інтерактивному режимі реального часу. Розгляд скарги є відкритим, усі бажаючі можуть бути присутніми на розгляді. Особи, присутні на розгляді, можуть використовувати засоби фото-, відео- та звукозапису. Резолютивна частина рішення, прийнятого органом оскарження, проголошується прилюдно.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

За результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:

1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);

2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються:

1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;

2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;

3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;

4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.

Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі закупівель автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель і надсилається суб`єкту оскарження та замовнику.

Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.

Матеріалами справи підтверджено, що третя особа відхилила тендерну пропозицію позивача на підставі статті 31 Закону № 922-VIII, оскільки така пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації (невідповідність вимогам Додатку 6 «Технічні вимоги» (запропонована продукція не еквівалентом предмету закупівлі).

Відповідач розглядаючи скаргу АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» дійшов до висновку про правомірність такого рішення замовника, зазначивши в оскаржуваному рішенні наступне:

«У складі Пропозиції Скаржника містяться, зокрема:

- порівняльна таблиця для еквіваленту №05к-511 від 06.08.2021, де міститься інформація, зокрема, що Клеми виготовляються методом лиття зі сталі марок 20Л, 25Л, ЗОЛ, 35Л та 40Л згідно з ДСТУ 8781-2018 (група І) (52. Порівняльна таблиця);

- зразок сертифікату якості, відповідно до якого клема ПКЛ відповідає ТУ У 30.2-2:2019, марки сталі 20Л, 25Л, ЗОЛ, 35Л, 40Л (Сертифікат якості зразок);

- технічні умови ТУ У 30.2-2:2019 на клема роздільного рейкового скріплення (14. ТУ ПКЛ 2019);

- сертифікат відповідності термін дії з 02.04.2021до 29.03.2024 на клема роздільного рейкового скріплення відповідають ТУ У 30.2-2:2019 (15. Сертифікат відповідності);

- кресленник ДН 012 Клеми ПКЛ (37. Креслення);

- висновок експерта №847-18 за результатами проведення судової металознавчої експертизи від 26.12.2018, де зазначено, зокрема, що "З технічної точки зору, клема ПКЛ, що виготовляється за технічними умовами ТУ У 30.2-2:2014 "Клеми роздільного рейкового скріплення залізничної колії. Технічні умови", та клема ПК, що виготовляється за ГОСТ 22343-90 "Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути. Технические условия", є еквівалентними за функціональними призначеннями і можуть застосовуватись в роздільних рейкових скріпленнях на залізобетонних та дерев`яних шпалах, за причин, викладених в дослідницькій частині висновку", що відповідає меті закупівлі - Клема проміжна використовується в роздільних рейкових скріпленнях для прикріплення рейок до залізобетонних і дерев`яних шпал. (25. Експертиза ПКЛ);

- висновок експертів №922 за результатами проведення судової залізнично-транспортної експертизи від 14.06.2021 Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз клеми роздільного рейкового скріплення ПКЛ, які виготовлені за ТУ У 30.2- 2:2014 роздільного рейкового скріплення залізничної колії. Технічні умови) є еквівалентними за функціональним призначенням та експлуатаційними характеристиками клемам роздільного рейкового скріплення залізничної колії ПК, які виготовляються за ТОСТ 22343-90 Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути. Технические условия, і можуть застосовуватись в роздільних рейкових скріпленнях на залізобетонних шпалах та дерев`яних шпалах рівноцінно та (або) на заміну одна одній, тобто є взаємозамінними для вузла проміжного рейкового скріплення типу КБ чи інших проміжних скріплень на підкладках з високими ребордами (26. ЕКСПЕРТИЗА 922 ПКЛ);

У наведених вище документах, зокрема, порівняльній таблиці для еквіваленту, зразку сертифікату якості зазначено «марки сталі 20Л, 25Л, 30Л, 35Л, 40Л», що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Враховуючи викладене, а також, наданий Замовником експертний висновок, Пропозиція Скаржника була правомірно відхилена Замовником з наведеної вище підстави, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення Скарги в цій частині.

Враховуючи інформацію, наведену в мотивувальній частині рішення, Пропозиція Скаржника була правомірно відхилена Замовником з підстав, наведених у протоколі, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення Скарги.».

Перевіряючи правомірність спірного рішення суд враховує наступне.

Відповідно до частини 1 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Частиною 2 статті 22 Закону № 922-VIII регламентовано, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

За правилами частини 3 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

У відповідності до частин 4-5 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Згідно із абзацом 1 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Відповідно до пункту 1 розділу 3 Тендерної документації (далі - ТД) Пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження файлів, зокрема, з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника умовам в частині технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, згідно з переліком документів, що викладені в додатку №3 Документації.

Відповідно до пункту 6 розділу III ТД учасники процедури закупівлі повинні надати у складі підтверджують відповідність Пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим замовником. Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі ДК 021:2015 - 34940000-8 «Залізничне обладнання» (Клема роздільного рейкового скріплення залізничної колії). Детальніше: додатки №3, 6.

Додатком 3 до ТД визначено Перелік документів для підтвердження умов в частині технічних та якісних характеристик предмета закупівлі згідно з яким учасник повинен надати:

1. Документи, які підтверджують відповідність продукції:

- сертифікат відповідності виданий акредитованим органом із сертифікації Національного Агентства Акредитації України Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (добровільна сертифікація та на продукцію залізничного призначення з переліку, затвердженого на засіданні Ради по залізничному транспорту);

- або для продукції, яка підлягає оцінці відповідності вимогам технічних регламентів, надати оригінал або копію декларації про відповідність, складену відповідно до вимог технічних регламентів;

- або для продукції, яка не підлягає оцінці відповідності вимогам технічних регламентів надати підтверджуючий лист, виданий органом з оцінки відповідності відповідної галузі акредитації та декларацію про відповідність, яка складена відповідно до вимог ДСТУ І80/ІЕ8 1 7050-1:2006 (Додаток 3а).

Примітки: Якщо документи (сертифікат відповідності, декларація про відповідність, складена відповідно до вимог технічних регламентів) надані учасником на торги, мають до закінчення менше ніж 3 місяці, учасник повинен надати лист від органу з сертифікації відповідної галузі акредитації про те, що продукцію заявлено на сертифікацію.

Якщо до закінчення терміну дії документів (сертифікат відповідності, декларація про відповідність, складена відповідно до вимог технічних регламентів) більше 3 місяців, але менше терміну дії договору, то в договорі на постачанні продукції вказується, що постачальник, повинен надати новий сертифікат або декларацію про відповідність, складену відповідно до вимог технічних регламентів при закінченні терміну дії даного до постачання всього об`єму продукції за договором.

Копії нормативних документів відповідно до яких виготовляється продукція (ГОСТ, ДСТУ тощо).

Якщо продукція виготовляється за технічними умовами (ТУ), або технічним завданням (ТЗ) надати повну копію нормативного документу.

Для ТУ (ТЗ) на продукцію залізничного призначення даний документ повинен бути узгоджений в установленому порядку з АТ «Укрзалізниця» (галузевим департаментом (головним управлінням) Укрзалізниці. або іншим відповідним органом, як із основним споживачем, згідно з вимогами пунктів 5.1, 5.2 ГОСТ 2.114-95.

Якщо виробник продукції, яка пропонується до постачання учасником, не є власником ТУ (ТЗ) на виготовлення вказаної продукції, необхідно надати скановану копію документу власника (власників) ТУ (ТЗ), завіреного підписом і скріпленого печаткою (за наявності) виробника про передачу повноважень на використання даного ТУ (ТЗ) виробнику, продукція якого пропонується до постачання учасником.

Скановані копії ТУ (ТЗ), а також зміни до них, що надаються учасником, повинні бути діючими на момент подання пропозиції учасником.

Якщо продукція виготовляється за креслеником, учаснику необхідно надати:

- скановану копію кресленика на запропоновану для постачання продукцію з підписом та печаткою (за наявності) власника кресленика;

- документ (документи) виробника, який містить (містять) вимоги до способів контролю кількісних і якісних показників продукції, обсягу вибірки, правил і методів контролю, вимог до транспортування, маркування, пакування, гарантій виробника (керівництво з експлуатації, технічний паспорт тощо - у разі, якщо вказані вимоги не містяться в наданих учасником креслениках).

Якщо виробник не є власником кресленика, надати скановану копію документу, завірену підписом та печаткою (за наявності) власника кресленика щодо надання права на використання даного кресленика у виробництві продукції, яка пропонується до постачання.

Якщо учасник не є виробником продукції, надати оригінал документів, які підтверджують стосунки із виробником (дилерський договір, або сертифікат дистриб`ютора (дилера), або лист про представництво його інтересів, в якому обов`язково зазначаються стосунки виробника з учасником). Зазначені документи повинні бути дійсними на весь термін постачання продукції та обов`язково містити гарантії виробника щодо якості продукції

Зразки документів виробника, що підтверджують якість та походження продукції, та будуть надані при постачання продукції (паспортів, або формулярів, або сертифікати якості, або інше).

Для продукції іноземного виробництва - зазначений документ може надаватись офіційним представником (дилером) з офіційним підтвердженням надання таких повноважень виробником продукції. 5. Інформаційна довідка в формі Додатку 36.

Гарантійні терміни, які зазначаються у договорі, повинні бути не менше, ніж передбачено стандартами, технічними умовами на дану продукцію.

Сторони можуть погодити в договорі гарантійні терміни більш тривалі, порівняно з передбаченими стандартами (п. 2 ст. 269 Господарського кодексу України).

Додаток 6 ТД містить технічні вимоги на закупівлю Клема роздільного рейкового скріплення залізничної колії ГОСТ 22343-90 або еквівалент.

Технічні характеристики на клему роздільного рейкового скріплення:

клема роздільного рейкового скріплення залізничної колії використовується в роздільних рейкових скріпленнях для прикріплення рейок до залізобетонних і дерев`яних шпал.

Конструкція та розміри товару повинні відповідати вимогам ГОСТ 22343-90 та нормативно-технічній документації виробника, згідно якої виготовляється товар.

Виріб виготовляють методом розрізання прокату із сталі марок Ст4кп, Ст4пс, Ст4сп по ДСТУ2651:2005.

Поверхні прилягання клеми до підошви рейки і підкладки повинні бути рівними. Допускається рівномірна подовжня опуклість поверхні прилягання клеми до підошви рейки і підкладки величиною не більше 1,0 мм. Увігнутість поверхні прилягання клеми до підошви рейки і підкладки не допускається.

На поверхні клеми не допускаються тріщини, закати та інші поверхневі дефекти глибиною більше 1,0 мм. Не допускається слід від пуансона на перетині вертикальної та горизонтальної площин клеми біля отвору з боку продавлювання. Поверхні торців клеми й отворів для клемних болтів не повинні мати слідів усадки у вигляді тріщин-розщеплень.

Поверхні торців клеми повинні бути перпендикулярні до подовжньої осі. Неперпендикулярність різу в горизонтальній та вертикальній площинах клеми не повинна перевищувати 3,0 мм.

У разі якщо Документація містить посилання на стандартні характеристики, технічні регламенти та умови, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язані з товаром, що закуповується, передбачені існуючими міжнародними, європейськими стандартами, іншими спільними технічними європейськими нормами, іншими технічними еталонними системами, визнаними європейськими органами зі стандартизації або національними стандартами, нормами та правилами, то вважається, що Документація при такому посиланні містить вираз "або еквівалент".

У разі якщо Документація містить посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва, то вважається, що Документація при такому посиланні містить вираз "або еквівалент".

Суть спору, в межах спірних правовідносин полягає в тому, що третя особа дійшла до висновку, що запропонований позивачем товар (предмет закупівлі) не є еквівалентом.

В даному випадку суд акцентує увагу на тому, що суть порушеного питання стосується виключно порівнянні технічних характеристик предмету закупівлі та запропонованого позивачем товару та обставин того, чи є він еквівалентним.

Суд враховує, що у складі тендерної пропозиції АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» було надано висновок експерта №847-18 за результатами проведення судової металознавчої експертизи від 26.12.2018, де зазначено, зокрема, що «З технічної точки зору, клема ПКЛ, що виготовляється за технічними умовами ТУ У 30.2-2:2014 «Клеми роздільного рейкового скріплення залізничної колії. Технічні умови», та клема ПК, що виготовляється за ГОСТ 22343-90 «Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути. Технические условия», є еквівалентними за функціональними призначеннями і можуть застосовуватись в роздільних рейкових скріпленнях на залізобетонних та дерев`яних шпалах, за причин, викладених в дослідницькій частині висновку».

Окрім цього, позивачем було надано висновок експертів №922 за результатами проведення судової залізнично-транспортної експертизи від 14.06.2021 Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз клеми роздільного рейкового скріплення ПКЛ, які виготовлені за ТУ У 30.2- 2:2014 роздільного рейкового скріплення залізничної колії. Технічні умови є еквівалентними за функціональним призначенням та експлуатаційними характеристиками клемам роздільного рейкового скріплення залізничної колії ПК, які виготовляються за ГОСТ 22343-90 «Клемма раздельного рельсового скрепления железнодорожного пути. Технические условия», і можуть застосовуватись в роздільних рейкових скріпленнях на залізобетонних шпалах та дерев`яних шпалах рівноцінно та (або) на заміну одна одній, тобто є взаємозамінними для вузла проміжного рейкового скріплення типу КБ чи інших проміжних скріплень на підкладках з високими ребордами (26. ЕКСПЕРТИЗА 922 ПКЛ).

Між тим, у спірному рішенні АМК України посилається на наданий замовником експертний висновок ДП «Український науково-дослідний інститут вагонобудування» від 14.08.2018.

В той же час, суд зазначає, що частиною 2 статті 2 КАС України регламентовано, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суд приходить до висновку, що спірне рішення має відповідати критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України.

У той же час, аналіз оскаржуваного рішення дає суду підстави дійти до висновку, що АМК України взагалі не надано оцінку поданим позивачем документам, не надано оцінку поданих як замовником (третьою особою), так і АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» висновкам експертів.

Між тим, досліджуючи експертний висновок ДП «Український науково-дослідний інститут вагонобудування» від 14.08.2018, який фактично покладений в основу прийняття спірного рішення, суд зверне увагу на наступне.

Так, наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Інструкція).

Відповідно до підпункту 1.2.1 пункту 1.2 розділу I Інструкції основними видами (підвидами) експертизи є: криміналістична: почеркознавча; лінгвістична експертиза мовлення; технічна експертиза документів; експертиза зброї та слідів і обставин її використання; трасологічна (крім досліджень слідів пошкодження одягу, пов`язаних з одночасним спричиненням тілесних ушкоджень, які проводяться в бюро судово-медичної експертизи); фототехнічна, портретна; експертиза голограм; відео-, звукозапису; вибухотехнічна; матеріалів, речовин та виробів (лакофарбових матеріалів і покрить; полімерних матеріалів; волокнистих матеріалів; нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів; скла, кераміки; наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; спиртовмісних сумішей; ґрунтів; металів і сплавів; наявності шкідливих речовин у навколишньому середовищі; речовин хімічних виробництв та спеціальних хімічних речовин; харчових продуктів; сильнодіючих і отруйних речовин); біологічна.

Відповідно до пункту 1.4 розділу I Інструкції під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо.

Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта.

Поряд з цим, організація проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів врегульовано розділом IV Інструкції.

Згідно із пунктами 4.1, 4.14, 4.22, 4.23 розділу IV Інструкції керівник експертної установи розглядає отримані матеріали і доручає відповідному структурному підрозділу експертної установи організувати проведення експертизи.

При цьому він може безпосередньо призначити експерта та встановити строк виконання експертизи відповідно до вимог цієї Інструкції або передати вирішення цих питань заступнику керівника експертної установи чи керівникові підрозділу. Якщо в експертній установі не проводяться певні види експертиз та відсутні фахівці з певної галузі спеціальних знань, керівник експертної установи повідомляє про це орган (особу), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), та повертає матеріали справи без виконання.

Висновок експерта складається з обов`язковим зазначенням його реквізитів (найменування документа, дати та номера складання висновку, категорії експертизи (додаткова, повторна, комісійна, комплексна), виду експертизи (за галуззю знань) та трьох частин: вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки).

У вступній частині висновку експерта зазначаються: дата надходження документа про призначення експертизи (залучення експерта); найменування експертної установи та/або ім`я, прізвище, по батькові експерта; документ про призначення експертизи (залучення експерта), його найменування і дата складання, найменування органу та/або посада і прізвище особи, який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта); справа, за якою вона призначена (кримінальна, про адміністративне правопорушення, цивільна, господарська, адміністративна тощо, номер справи); перелік об`єктів, що підлягають дослідженню, та зразків (у разі надходження); відомості про надані матеріали справи (у тому числі вид (назва) матеріалів (документів) та кількість аркушів); спосіб доставки та вид упаковки досліджуваних об`єктів із зазначенням у необхідних випадках відомостей про те, чи впливав спосіб упаковки на їх збереженість; запис про відповідність матеріалів та об`єктів, що надійшли до експертної установи (експерта), матеріалам, зазначеним у документі про призначення експертизи (залучення експерта); перелік питань (дослівно у формулюванні документа про призначення експертизи (залучення експерта)), які поставлено на вирішення експертизи; якщо питання сформульовано неясно або його редакція не відповідає рекомендаціям, але зміст завдання експертові зрозумілий, то після наведення питання в редакції документа про призначення експертизи (залучення експерта) він може дати відповідні роз`яснення і викласти питання в редакції, що відповідає зазначеним рекомендаціям; якщо поставлено декілька питань, експерт має право згрупувати їх і викласти в послідовності, яка забезпечує найдоцільніший порядок дослідження; якщо деякі питання, що містяться у документі про призначення експертизи (залучення експерта), вирішувались при проведенні експертиз різних видів, - відомості (експертна установа, номер та дата висновку) про ці експертизи; якщо питання, які поставлені на вирішення експертизи, доцільно вирішувати в іншому порядку, ніж той, що визначений у документі про призначення експертизи (залучення експерта), - зазначається, у якому порядку вирішуватимуться ці питання; питання, які вирішуються експертом у порядку експертної ініціативи (якщо таке розглядалось); дані про експерта (експертів): прізвище, ім`я та по батькові, посада, клас судового експерта, науковий ступінь та вчене звання, освіта, освітньо-кваліфікаційний рівень, експертна спеціальність, стаж експертної роботи, дата та номер видачі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, ким видано та строк дії; попередження експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України або за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України; дата направлення клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, дата надходження додаткових матеріалів або відомостей про наслідки розгляду клопотання; обставини справи, які мають значення для надання висновку, з обов`язковим зазначенням джерела їх отримання; при проведенні додаткових або повторних експертиз зазначаються відомості про первинну (попередні) експертизу (експертизи) (прізвище експерта, назва експертної установи чи місце роботи експерта, номер і дата висновку експертизи, зміст заключних висновків первинної (попередніх) експертизи (експертиз)); зміст питань, які були поставлені перед експертом на додаткове або повторне вирішення, а також мотиви призначення додаткової або повторної експертизи, які зазначені у документі про призначення експертизи (залучення експерта), якщо у ньому такі мотиви відсутні, про це робиться відповідний запис; відомості про процесуальні підстави та осіб, які були присутні під час проведення досліджень (прізвище, ініціали, процесуальний статус); нормативні акти, методики, рекомендована науково-технічна та довідкова література з Переліку рекомендованої науково-технічної та довідкової літератури, що використовується під час проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 30 липня 2010 року № 1722/5, інші інформаційні джерела, які використовувались експертом при вирішенні поставлених питань, за правилами бібліографічного опису, із зазначенням реєстраційних кодів методик проведення судових експертиз з Реєстру методик проведення судових експертиз, який ведеться відповідно до Порядку ведення Реєстру методик проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2008 року № 1666/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 жовтня 2008 року за № 924/15615.

Висновок експерта (експертів) оформлюється на бланку експертної установи і підписується експертом (експертами), який (які) проводив(ли) дослідження. Підписи у заключній частині засвідчуються відбитком печатки експертної установи на кожній сторінці тексту заключних висновків. Якщо до висновку експерта додаються фототаблиці, креслення, схеми, діаграми тощо, вони також підписуються експертом (експертами); підписи засвідчуються відбитком печатки експертної установи.

Якщо експерт не є працівником державної спеціалізованої установи і працює на професійній основі самостійно, він засвідчує наданий ним висновок своїм підписом і печаткою із зазначенням реєстраційного номера облікової картки платника податків (ідентифікаційного номера) або серії та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків).

Предмети та документи, що були об`єктами експертного дослідження, підлягають поверненню органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), разом з висновком експертизи або повідомленням про неможливість надання висновку.

Великогабаритні предмети та інші об`єкти, що не підлягають пересиланню поштою (вибухові та легкозаймисті речовини, дорогоцінні метали та каміння, вогнепальна зброя, патрони, боєприпаси, сильнодіючі, отруйні речовини тощо), отримуються в експертній установі особисто або представником за дорученням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після пред`явлення документа, що засвідчує його (її) особу.

Експертні дослідження виконуються в порядку, передбаченому для проведення експертиз. Хід і результати таких досліджень викладаються у висновку експертного дослідження.

Висновок експертного дослідження складається за структурою та змістом висновку експерта, за такими винятками: у вступній частині висновку зазначається, хто і коли звернувся до установи чи безпосередньо до експерта із замовленням про проведення дослідження; опускається запис, який стосується відповідальності особи, що проводить дослідження, за надання завідомо неправдивого висновку.

Суд вказує, що експертний висновок ДП «Український науково-дослідний інститут вагонобудування» від 14.08.2018 складений із порушенням вимог Інструкції, адже, зокрема не містить переліку питань, які поставлено на вирішення експертизи, не зазначено за якою методикою здійснювалось експертне дослідження, не є зрозумілим, які нормативно-правові акти було використано експертом тощо.

Отже, на переконання суду експертний висновок ДП «Український науково-дослідний інститут вагонобудування» від 14.08.2018 не відповідає вимогам Інструкції та не міг бути врахований АМК України як належний та достовірний доказ, який підтверджує правомірність рішення замовника про відхилення тендерної пропозиції позивача.

Крім того, суд вкотре наголошує, що у спірному рішенні не відображена та не надана оцінка поданим безпосередньо позивачем висновків експертів.

Суд відмічає, що частиною 16 статті 18 Закону № 922-VIII передбачено право органу оскарження залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги.

Під час розгляду скарги АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» АМК, у зв`язку із розбіжностями у висновках експертів, які були надані сторонами, не скористався правом передбаченим частиною 16 статті 18 Закону № 922-VIII.

Таким чином, приймаючи до уваги наведене в сукупності суд вважає, що спірне рішення не може вважатися таким, що прийнято обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин справи, що мають значення для його прийняття.

Отже, за наявних документів в матеріалах справи суд приходить до висновку про невідповідність оскаржуваного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, що зумовлює наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Водночас, суд вважає за доцільне відмітити, що посилання АМК на рішення в адміністративній справі №826/17496/18 як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог не може бути взято до уваги судом, оскільки розгляд та вирішення спору по суті в межах такої справи здійснювалось не на підставі аналогічних доказів. Зокрема, в межах адміністративної справи судом не надавалась оцінка висновкам експертів, які були надані АТ «Дніпропетровський стрілочний завод» на підтвердження еквівалентності товарів.

Окрім цього, суд також зазначає, що згідно із частиною 1 статті 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (ч. 3 ст. 101 КАС України).

Положеннями частини 1 статті 104 КАС України визначено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

За заявою учасника справи про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, такий висновок судом до розгляду не приймається, якщо суд визнає наявність таких підстав (ч. 8 ст. 104 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

В межах спірних правовідносин відповідачем не надано належних та достатніх доказів, які б спростовували висновок експерта №847-18 за результатами проведення судової металознавчої експертизи від 26.12.2018, висновок експертів №922 за результатами проведення судової залізнично-транспортної експертизи від 14.06.2021 Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз клеми роздільного рейкового скріплення ПКЛ, які виготовлені за ТУ У 30.2- 2:2014 роздільного рейкового скріплення залізничної колії, у відповідності до яких запропонований позивачем товар є еквівалентним предмету закупівлі.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Підсумовуючи вищевикладене суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Водночас, суд враховує, що станом на час вирішення спору по суті процедура закупівлі є завершеною із укладенням договору публічної закупівлі, який, у свою чергу, є виконаним, однак вказує, що наведене не позбавляє права позивача на оскарження спірного рішення.

За приписами статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Положеннями частини 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов підлягає до задоволення, сплачений судовий збір позивачем підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Суд роз`яснює, що відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 27.04.2006 №590 «Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних, адміністративних та господарських справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави» компенсація судового збору у цивільних, адміністративних та господарських справах у розмірі, пропорційному задоволеним вимогам сторони, здійснюється відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. № 845 (Офіційний вісник України, 2011 р., № 61, ст. 2431; 2013 р., № 9, ст. 334).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-73, 77-78, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Акціонерного товариства «Дніпропетровський стрілочний завод» (49000, м. Дніпро, вул. Любарського, б. 181, ) до Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополити Василя Липківського, б. 45, ) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» (49602, м. Дніпро, проспект Д. Яворницього, б. 108, ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №21020-р/пк-пз від 15.09.2021.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополити Василя Липківського, б. 45, ) на користь Акціонерного товариства «Дніпропетровський стрілочний завод» (49000, м. Дніпро, вул. Любарського, б. 181, ) сплачений ним судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева