Справа № 560/8035/22
Суддя: Михайлов О.О.
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/8035/22
УХВАЛА

22 серпня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Михайлова О.О.

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області з позовною заявою, в якій просить суд:

- Визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області щодо відмови проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 неправомірними.

- Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 з врахуванням стажу її роботи в СТОВ "Серпневе" з 01.08.2004 року по 30.04.2005 року.

- Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області провести нарахування та виплату ОСОБА_1 недоплаченої суми пенсії, в зв`язку з неврахуванням стажу роботи в СТОВ "Серпневе" з 01.08.2004 по 30.04.2005.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.08.2022 позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачкою 19.08.2022 подано заяву про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Щодо тверджень позивачки про те, що вона не могла передбачити, так як не знає особливостей пенсійного законодавства, що її права порушуються, суд зазначає наступне.

Пенсійні платежі є періодичними та виплачуються щомісяця, а тому, позивачка з 2004 року знала або повинна була дізнатися про невиплату їй територіальним органом Пенсійного фонду України пенсійних виплат у належному розмірі.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 31.03.2021 в адміністративній справі №240/12017/19.

Так, у вказаному судовому рішенні Верховний Суд відступив від попередніх висновків з питань застосування строку звернення до суду у соціальних спорах та зазначив, що перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За наведених обставин Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, у спорах цієї категорії.

Відтак шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом слід відраховувати з дати отримання позивачем пенсійних виплат, розрахунок яких, на його думку, зроблено територіальним органом Пенсійного фонду України невірно.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 24.02.2021 у справі №540/2097/18 виклав правову позицію, що юридична необізнаність не може визнаватися тією непереборною обставиною, явищем чи фактором, що завадили позивачу з дотриманням установлених законом строків звернутися до суду з позовом.

Також судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у справі №240/12017/19 наголосила на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Щодо посилання позивачки на ч. 2 ст. 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", а саме того, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів, суд зазначає наступне.

Позивачка звернулась до суду з позовними вимогами, зокрема, щодо зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області провести нарахування та виплату ОСОБА_1 недоплаченої суми пенсії, в зв`язку з неврахуванням стажу роботи в СТОВ "Серпневе" з 01.08.2004 по 30.04.2005.

Тобто позовна вимога позивача не є "нарахованими сумами пенсії" в розумінні ч. 2 ст. 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", а тому положення вказаної статті не застосовуються до спірних правовідносин.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії").

Суд зазначає, що поновлення строку звернення до суду може здійснюватися з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або хибна помилка про не пропуск строку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Щодо посилання позивачки на те, що з 24.02.2022 по всій території України запроваджено воєнний стан та загальну мобілізацію і вона не мала змоги вчасно подати позов до суду, суд зазначає наступне.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Президентом України Указом №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжено до 21 листопада 2022 року включно.

Однак саме по собі введення воєнного стану не є підставою для поновлення строку звернення до суду, оскільки з часу введення на території України воєнного стану органи державної влади та всі суди у Хмельницькій області функціонують та не припиняли своєї роботи.

Крім того, у позовній заяві позивачка просить провести перерахунок пенсії з 01.08.2004, однак не зазначає, яким чином запровадження воєнного стану на території України з 24.02.2022 унеможливило подання позовної заяви у встановлений строк.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що доводи позивача викладені в заяві від 19.08.2022 не свідчать про наявність поважних підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 121, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Продовжити позивачу строк залишення позовної заяви без руху на 5 днів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя О.О. Михайлов