Справа № 500/2463/22
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2022-08-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/2463/22

24 серпня 2022 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Баб`юка П.М. розглянувши в порядку письмового провадження заяву Гусятинської селищної ради про відвід судді Баранюка А.З. у справі за позовом ОСОБА_1 до Гусятинської селищної ради Чортківського району Тернопільської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Гусятинської селищної ради Чортківського району Тернопільської області (далі - відповідач) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

22.07.2022 представником відповідача через відділ документального забезпечення суду подано заяву про відвід судді Баранюка А.З.

Заява мотивована тим, що близький родич судді Баранюка А.З. є особою з інвалідністю. З огляду на те, що позивач у справі також є особою з інвалідністю, то вказані обставини, на думку заявника, можуть заважати прийняти судді неупереджена та об`єктивне рішення.

Ухвалою судді Баранюка А.З. від 22.07.2022 заяву про відвід визнано необґрунтованою з огляду на те, що доводи заявника носять характер непідтверджених припущень, які не знайшли свого об`єктивного обґрунтування та розумного пояснення, що могли б бути добросовісно сприйняті та оцінені судом, у тому числі і з тих підстав, що у судді Баранюка А.З. немає близького родича, котрий є особою з інвалідністю.

Справу передано для визначення судді, в порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

23.07.2022 справу отримано суддею Баб`юком П.М.

Відповідно до частини восьмої статті 40 КАС України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

З огляду на приписи частини восьмої статті 40 КАС України суд ухвалив рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Вирішуючи заяву про відвід суд керується наступним.

Згідно із приписами статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стаття 37 КАС України регламентує підстави відводу судді, коли він брав участь в розгляді даної справи в іншому складі суду та/або в судах інших інстанцій.

Згідно з частиною третьою статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 36 КАС України закріплено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради Організації Об`єднаних Націй від 27 липня 2006 року, на положення яких посилається представник відповідача, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться» (§§ 28-32 рішення у справі «Газета Україна-центр» проти України»). Подібний підхід висловлено і рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України».

Таким чином, аналіз практики ЄСПЛ свідчить, що підставами для відводу судді є існування суб`єктивного та/або об`єктивного критеріїв.

Суд з особливою увагою звертає увагу представника відповідача на норми міжнародного права, позаяк саме на них покликається останній у своїй заяві. Суд знаходить, що рішення суду, а надто те, яке стосується неупередженості правосуддя, повинно відповідати на кожен аргумент особи, в тому числі той, який стосуються європейської судової практики.

Головний акцент у заяві про відвід зроблено на тому, що оскільки позивач, є особою з інвалідністю, то наявність в судді родича з інвалідністю може заважати прийняти йому об`єктивне рішення у даній справі.

Основний Закон України визначає, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними (стаття 21); громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками (стаття 24).

Суд надає особливе значення у вирішення цього питання Конституції України. На думку суду, заява представника відповідача про те, що наявність «інвалідності» може свідчити про упереджене або неупереджене ставлення суду, стосується саме таких обмежень.

В будь-якому випадку стан здоров`я особи не може створювати її перешкоди для захисту своїх прав, в тому числі користуватись засобами судового захисту. Більше того, можлива наявність в судді родича з інвалідністю не може викликати сумнів в тому, що він чесно, справедливо, неупереджено, ефективно, вчасно та з дотримання конституційного принципу верховенства права буде вірний своїй присязі та виконає свій обов`язок.

Отже, оцінюючи наявність підстав для відводу судді за суб`єктивним критерієм, суд констатує відсутність підстав стверджувати, що суддя може виявити особисту упередженість. Докази на користь протилежного відсутні і заявником не наводились.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Разом з тим, в ухвалі від 22.07.2022 заяву про відвід визнано необґрунтованою також і з огляду на те, що у судді немає близького родича, котрий є особою з інвалідністю.

Суд вважає, що наведені представником відповідача у заяві про відвід доводи не підтверджують наявності обставин, які могли б за об`єктивними критеріями викликати будь-яких сумнів в об`єктивності або неупередженості судді при розгляді цієї справи, як це передбачено відповідно до пункту 4 частини першої статті 36 КАС України, оскільки зводяться до власних необгрунтованих припущень заявника. При цьому, вказані заявником обставини не знайшли жодного підтвердження і фактично зводяться до поділу осіб (громадян) на групи за ознакою стану здоров`я, що є неприпустимим.

Наведені обставини є підставою для відмови у задоволенні заяви про відвід судді Баранюка А.З.

Керуючись статтями 2, 36, 37, 40, 241, 242, 248, 256, 294 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Гусятинської селищної ради про відвід судді Баранюка А.З. у справі за позовом ОСОБА_1 до Гусятинської селищної ради Чортківського району Тернопільської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Згідно із статтею 294 КАС України, ухвала не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Відповідно до частини третьої статті 293 КАС України, заперечення на ухвалу, яка не підлягає оскарженню окремо від рішення суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України, ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий суддя Баб`юк П.М.