Справа № 760/3081/22
Суддя: Зуєвич Л. Л.
Дата ухвалення: 2022-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/760/1123/22
Справа № 760/3081/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.07.2022 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі головуючого судді - Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.,

позивача - ОСОБА_1 (особисто, паспорт)

представника позивача - Карпенко А.А. (ордер від 05.02.2022);

представника Київської митниці - Келеберденко В.В. (довіреність від 20.07.2022),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративний позов ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до Київської митниці /далі - Київська митниця/ (, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8а) про скасування постанови про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

09.02.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Карпенко А.А. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить:

- скасувати постанову про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 27.01.2022, винесену заступником начальника Київської митниці Андрієм Михалевичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митного кодексу України (далі - МК України);

- провадження у справі про порушення митних правил № 4095/10000/21 щодо притягнення громадянина України ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий Крижопільським РВУМВС України у Вінницькій обл. 11.08.2003, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) до адміністративної відповідальності за вчинення порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення;

- стягнути з Київської митниці (03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8 а; ) на користь ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 992,40 грн;

- вирішити питання про розподіл судових витрат протягом 5 днів з моменту винесення рішення по спору.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16.02.2022 справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 31.05.2022.

У зв`язку з відсутністю доказів отримання відповідачем копії позовної заяви, 31.05.2022 підготовче засідання у справі було перенесено на 01.07.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 01.07.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 22.07.2022.

Обґрунтування позову

В обґрунтування позовних вимог, зокрема, вказується, що 27.01.2022 Київською митницею винесена постанова, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 2 226 256,68 грн.

Позивач заперечує проти наявності в його діях ознак складу порушення митних правил, а також стверджує, що оскаржувана постанова № 4095/10000/21 від 27.01.2022 є необґрунтованою та такою, що винесена з порушенням чинного законодавства.

Звертає увагу на те, що в його діях відсутня об`єктивна стороною складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, оскільки ним, на виконання ст. 335 МК України, було надано повну інформацію про товар, що необхідна для здійснення митного контролю.

Також вказує, що матеріали справи про порушення митних правил не містять доказів, які б спростували чинність зовнішньоекономічного договору - контракту № 14-06/1 від 14.06.2021, укладеного між ТОВ «Торговий дім Будшляхмаш» та компанією ОДО «Профмаштехніка».

Позивач наголошує, що в його діях відсутня суб`єктивна сторона вчинення порушення, а саме: відсутня вина у формі прямого умислу та факультативної ознаки - мети у вигляді ухилення від сплати податків, що унеможливлює кваліфікацію його дій за ст. 485 МК України.

Також зауважує, що матеріали справи не містять доказів наявності в його діях складу порушення, встановленого ст. 485 МК України.

Акцентує увагу на тому, що на момент поставки товару, він не знав про те, що Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь» було запроваджено спеціальне мито у розмірі 35% від митної вартості імпортованого товару.

Дізнавшись про наявність спеціального мита у розмірі 35% від митної вартості імпортованого товару, митна декларація була відкликана, а товар повернуто назад до країни відправлення - Республіки Білорусь.

Окрім того, звертається увагу на те, що Київською митницею протиправно застосовано Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь», яке на момент винесення оскаржуваної постанови було скасовано на підставі Рішення № 519/2021/4411-03 Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 06.12.2021.

Щодо правової позиції відповідача

20.06.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, датований 15.06.2022, в якому викладено заперечення щодо задоволення позовних вимог, які обґрунтовані, зокрема, наступним.

У відзиві вказується, що твердження позивача, викладенні у позові, є хибними, а позовні вимоги безпідставними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Зазначається, що розгляд справи про порушення митних правил здійснювався в передбаченому законом порядку.

Представник відповідача наголошує, що зі змісту попередньої митної декларації вбачається обізнаність ОСОБА_1 про наявність Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь», адже ним серед митних платежів зазначено вид платежу 024 - спеціальне мито на товари , що ввозяться на територію України в розмірі 35%, відтак твердження останнього в позові про те, що він не знав про наявність такого рішення спростовуюся матеріалами справи.

Підсумовується, що постанова про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 27.01.2022 винесена в передбачений законом строк, уповноваженою особою з урахуванням всіх обставин справи у відповідності до діючих норм законодавства, а тому не підлягає скасуванню.

Щодо правової позиції у відповіді на відзив

28.06.2022 до суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, датована 28.06.2022, в якій викладено наступні пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотивів їх відхилення.

Зокрема, представник позивача вказує, що факт скасування Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь» має наслідком відсутність діях ОСОБА_1 ознак об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, що само по собі вже є підставою для скасування оскаржуваної постанови про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 27.01.2022.

Окрім того, звертає увагу на те, що Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2022 від 15.06.2022 абзац другий статті 485 МК України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

Фактичні обставини справи, встановлені судом

02.11.2021 державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» Київської митниці - Трінченко Родіоном Олеговичем складено протокол про порушення митних правил № 4095/10000/21, відносно громадянина України - ОСОБА_1 (позивача у справі).

За змістом протоколу про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 01.11.2021, 28.10.2021 до зони митного контролю Київської митниці, митного поста «Столичний» доставлено товар: «автомобіль вантажний для перевезення питної води, виготовлений на шасі автомобіля марки МАЗ, модель 5340С2-585-013: автомобіль-цистерна ПМТ 63-01 - 1 шт., новий, 2021 р.в., ід. № НОМЕР_3 , номер шасі: НОМЕР_4 , двигун: ЯМЗ-53653 № НОМЕР_5 , об`єм: 6650, 238 к.с., дизельний, екологічний клас: Євро-5. Торгівельна марка: ОДО «Профмаштехніка», країна виробництва: BY, одержувач: ТОВ «Торговий дім Будшляхмаш».

28.10.2021 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг вказаного товару, декларантом ТОВ «Торговий дім Будшляхмаш» - ОСОБА_1 до відділу митного оформлення № 1 подано митну декларацію типу «ІМ40ДЕ» № UA100320/2021/295009, в якій задекларовано товар № 1 «автомобіль вантажний для перевезення питної води, виготовлений на шасі автомобіля марки МАЗ, модель 5340С2-585-013: автомобіль-цистерна ПМТ 63-01 - 1 шт., новий, 2021 р.в., ід. № НОМЕР_3 , номер шасі: НОМЕР_4 , двигун: ЯМЗ-53653 № НОМЕР_5 , об`єм: 6650, 238 к.с., дизельний, екологічний клас: Євро-5. Торгівельна марка: ОДО «Профмаштехніка». Виробник: ОДО «Профмаштехніка», країна виробництва: BY, у кількості 1 шт. Код товару згідно УКТЗЕД № .

Під час аналізу та перевірки митної декларації встановлено, що декларантом - ОСОБА_1 в графі 34 заявлено країну походження товару - Білорусь та внесено до графи 44 МД документ, як підставу для підтвердження країни походження товару, сертифікат про походження товару форми СТ-1 від 27.10.2021 № BYUA (код документу 7006), виданий Мінським відділенням Білоруської торгово-промислової палати.

Також, зі змісту протоколу про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 01.11.2021 (а.с. 26-30) вбачається, що в графі 47 митної декларації товару № 1 не застосовано спеціальне мито відповідно до Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь», що спричинило невірний розрахунок митних платежів.

27.01.2022 постановою Київської митниці про порушення митних правил № 4095/10000/21 (а.с. 19-25), громадянина України - ОСОБА_1 визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 2 226 256,68 грн.

В матеріалах справи міститься копія митної декларації типу «ІМЕЕ» № UA 100320/2021/463403 (а.с. 34-35) в якій зазначено країну відправника (експортера) ОДО «Профмаштехніка» - Республіку Білорусь та країну одержувача ТОВ «Торговий дім Будшляхмаш» - Україна

В розділі «нарахування платежів» митної декларації типу «ІМЕЕ» № UA 100320/2021/463403 відображено спеціальне мито на виконання Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь» у розмірі 35%.

В матеріалах справи міститься копія митної декларації типу «ІМ40ДЕ» № UA100320/2021/295009 (а.с. 32-33), в якій зазначено країну відправника (експортера) ОДО «Профмаштехніка» - Республіку Білорусь та країну одержувача ТОВ «Торговий дім Будшляхмаш» - Україна

В розділі «нарахування платежів» митної декларації типу «ІМ40ДЕ» № UA100320/2021/295009, не відображено спеціальне мито на виконання Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь».

Також, в матеріалах справи міститься копія митної декларації типу «ЕК11АА» № UA100320/2021/410443 (а.с. 73-74), зі змісту якої вбачається повернення товару: «автомобіль вантажний для перевезення питної води, виготовлений на шасі автомобіля марки МАЗ, модель 5340С2-585-013: автомобіль-цистерна ПМТ 63-01 - 1 шт., новий, 2021 р.в., ід. № НОМЕР_3 , номер шасі: НОМЕР_4 , двигун: ЯМЗ-53653 № НОМЕР_5 , об`єм: 6650, 238 к.с., дизельний, екологічний клас: Євро-5. Торгівельна марка: ОДО «Профмаштехніка»» одержувачу - ОДО «Профмаштехніка» до Республіки Білорусь.

Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі тощо.

Згідно з ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідно до частини 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. При цьому, суд не позбавлений можливості витребувати докази за власною ініціативою на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Положеннями статті 485 МК України встановлено, що заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Статтею 466 МК України визначено, що адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Додержання органами доходів і зборів вимог закону в разі застосування адміністративних стягнень за порушення митних правил забезпечується здійсненням систематичного контролю з боку органів вищого рівня та їх посадових осіб, правом оскарження постанов у справах про порушення митних правил та іншими заходами, передбаченими законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За приписами ч. 1 ст. 488 МК України провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст. 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Отже, митниця наділена повноваженнями щодо розгляду справи про порушення митних правил у певних випадках, зокрема, і у випадку наявності порушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України.

Суть виявленого порушення митних правил, що слугувала підставою для притягнення позивача до відповідальності згідно оскаржуваної постанови за ст. 485 МК України, полягає у тому, що в графі 47 митної декларації типу «ІМ40ДЕ» № UA100320/2021/295009 товару № 1 не застосовано спеціальне мито відповідно до Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь», що спричинило невірний розрахунок митних платежів.

Частиною першою статті 257 МК України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

За правилами ч. 7 ст. 257 МК України перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 МК України, у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: спеціальне мито.

Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03 «Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь» було встановлено ставку спеціального мита щодо імпорту в Україну товару в розмірі 35 % від митної вартості походженням із Республіки Білорусь, що має наступний опис:

-моторні транспортні засоби для перевезення вантажів з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем) з повною масою транспортного засобу понад 5 т, але не більш як 20 т та з повною масою транспортного засобу понад 20 т, нові (за виключенням автомобільних шасі з кабіною), що класифікуються за кодами НОМЕР_6 та 8704 23 91 00 згідно з УКТЗЕД.

Разом з тим, суд звертає увагу, що рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 11.12.2021 N 519/2021/4411-03, рішення Комісії від 16.04.2021 N 486/2021/4411-03 "Про встановлення фактів дискримінаційних та недружніх дій з боку Республіки Білорусь щодо законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України - підприємств автомобілебудування та застосування адекватних заходів у відповідь", - скасовано.

Вказане рішення набрало чинності з моменту опублікування повідомлення про нього в газеті «Урядовий кур`єр», тобто 13.10.2021.

Отже, на момент розгляду справи про порушення митних правил № 4095/10000/21 та винесення оскаржуваної постанови, спеціальне мито у розмірі 35% на товари походженням із Республіки Білорусь, встановлене Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2021 № 486/2021/4411-03, було скасовано.

Окрім того, суд звертає увагу, що товар не було випущено у вільний обіг, а повернуто до країни виробника - республіки білорусь, що підтверджується документами в матеріалах справи, а тому діями відповідача у даній конкретній справі митні інтереси України не порушено.

Додатково, суд бере до уваги що абзац другий статті 485 МК України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(II)/2022 від 15.06.2022 у справі 3-321/2019(7780/19, 91/21) за конституційними скаргами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо відповідності Конституції України (конституційності) статті 485 Митного кодексу України (щодо індивідуалізації юридично ї відповідальності).

При цьому, Конституційним Судом України, зокрема, зазначено, що: "оцінюючи абзац другий статті 485 Кодексу в контексті створення ним передумов для недопущення надмірного втручання у право власності особи з метою забезпечення справедливого балансу між вимогами публічного інтересу в захисті митних інтересів та митної безпеки України, з одного боку, та захистом права власності особи - з іншого, Суд України дійшов висновку, що зазначений припис статті 485 Кодексу не забезпечує бажаної гнучкості в діях та рішеннях органу державної влади під час визначення розміру штрафу щодо правопорушника з урахуванням усіх обставин справи. Тому внаслідок застосування оспорюваного припису статті 485 Кодексу не забезпечується справедливий баланс між вимогами публічного інтересу та захистом права власності особи, а сам цей припис є нормативним підґрунтям для надмірного втручання в гарантоване Основним Законом України право власності".

Також, суд бере до увагу правову позицію, викладену у рішення Європейського суду з прав людини у справі «Краєва проти України» від 13.01.2022 (заява № 72858/13), в якому зазначено, що щоб бути сумісним із статтею 1 Протоколу № 1, такий захід як штраф повинен відповідати трьом критеріям:

1) законність (рішення засноване на приписах Митного кодексу);

2) переслідування законної мети (застосована міра мала суспільний інтерес - забезпечення сплати податків);

3) справедливий баланс між інтересами суспільства та правами людини.

При цьому, у питанні встановлення останньої умови ЄСПЛ звернув увага на те, що у тексті рішення судів не було дано оцінку обставинам поведінки особи, зв`язку між поведінкою та правопорушенням. ЄСПЛ вказав, що оскільки обсяг перевірки був надмірно вузьким, критерій справедливого балансу не дотримано.

Крім того, ЄСПЛ звернув увагу на те, що приписи Митного кодексу містить обов`язкові санкції, і відсутність дискреції для судів не залишає можливості враховувати індивідуальні обставини, а це позбавляє сенсу будь-яку оцінку. ЄСПЛ наголосив, що подібна жорстка система не здатна забезпечити необхідний справедливий баланс між спільним інтересом та захистом права власності окремо взятої особи. З огляду на це ЄСПЛ дійшов висновку, що має місце неспіврозмірне втручання у майнові права заявника, що є порушенням ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції.

Хоча в зазначеному рішенні ЄСПЛ мова йшла про ст. 483 МК України, суд вважає, що застосований ЄСПЛ підхід в цілому має бути врахований при розгляді справ в яких мова йде про накладення стягнень за порушення митних правил.

В контексті справи, що є предметом розгляду суд вважає, що штраф, накладений на позивача ( ОСОБА_1 ) оскарженою постановою не відповідає третьому критерію, щодо справедливого балансу між інтересами суспільства та правами людини, оскільки фактично товар не було випущено у вільний обіг, та повернуто до країни виробника.

Як неодноразово вказував у своїх постановах Верховний Суд, рішення суду повинне бути не просто формально законним і обґрунтованим, а й справедливим за своєю суттю.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Така позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду: від 16.06.2022 у справі № 150/180/20, від 16.03.2021 у справі № 133/2718/18, від 17.11.2021 у справі № 755/5684/18-ц, від 08.12.2021 у справі № 466/8968/19.

За встановлених обставин, в діях позивача відсутня об`єктивна сторона складу порушення, передбаченого ст. 485 МК України, що унеможливлює притягнення його до відповідальності за диспозицією вказаної статті.

Разом з тим, застосовуючи до позивача санкцію, передбачену ст. 485 МК України, відповідач не врахував, що за рахунок накладення на позивача штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, неможливо забезпечити справедливий баланс між вимогами публічного інтересу в захисті митних інтересів та митної безпеки України, з одного боку, та захистом права власності особи - з іншого.

Щодо позовних вимог про закриття справи про порушення митних правил

Суд звертає увагу на те, що повноваження вирішувати питання про закриття справи належать виключно органу (посадовій особі), що уповноважені розглядати такі справи. Адміністративний суд не може підміняти такий орган (посадову особу), та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу (посадової особи).

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.04.2020 у справі № 337/346/17.

У зв`язку із викладеним вимоги в частині закриття провадження у справі про порушення митних правил задоволенню не підлягають.

Висновок суду

Враховуючи викладене суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської митниці підлягають задоволенню в частині скасування постанови про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 27.01.2022.

Щодо судового збору

Судом встановлено, що позивач за звернення до суду з позовом у давній справі сплатив судовий збір у сумі 992,40 грн, що підтверджується квитанцією № 35 від 04.02.2022 (а.с. 18).

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, з Київської митниці на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір, сплачений ним за подання позову у даній справі.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 72-77, 139, 241, 243, 246, 250, 286, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської митниці про скасування постанови про порушення митних правил, - задовольнити частково.

Постанову про порушення митних правил № 4095/10000/21 від 27.01.2022, винесену Київською митницею, про визнання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу, - скасувати.

У іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з Київської митниці (, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 8а) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) 992,40 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок) судового збору, сплаченого за подання позову.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. Л. Зуєвич