Справа № 640/39255/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2022-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

06 червня 2022 року м. Київ № 640/39255/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Бояринцева М.А., розглянувши позовну заяву Головного управління ДПС у місті Києві як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліфтрембуд" про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління ДПС у місті Києві як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліфтрембуд" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліфтрембуд" податкового боргу у розмірі 31 774,94 грн.

У зв`язку з невідповідністю поданої позовної заяви вимогам законодавства, керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 позовна заява залишена без руху.

У вказаній ухвалі судом зазначені недоліки позовної заяви, встановлено позивачеві п`ятиденний строк для усунення недоліків з дати отримання копії ухвали та запропоновані способи їх усунення шляхом подання до суду уточнення суми боргу, який підлягає до стягнення, подання позовної заяви у новій редакції, квитанції про сплату судового збору в розмірі 2270 грн та доказів надіслання відповідачу позовної заяви з доданими до неї матеріалами.

11.05.2022 до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, у яких позивач просить визнати поважними причини пропуску строку на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 по справі №640/39255/21; поновити пропущений строк на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 по справі №640/39255/21; відстрочити ГУ ДПС у м. Києві сплату судового збору до закінчення воєнного стану на території України.

Представник позивача зазначає, що з огляду на запровадження воєнного стану, обмеження доступу до робочого місця ГУ ДПС у м. Києві не мало змоги подати заяву про усунення недоліків у справі № 640/39255/21 у строк, встановлений судом.

Також вказує, що у зв`язку з незадовільним матеріальним положенням, відсутністю належного фінансування (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору контролюючий орган часто позбавлений можливості здійснення будь-яких платежів, у тому числі і щодо сплати судового збору.

Крім того зазначає, що зважаючи на майновий стан органів ДПС, внаслідок впровадження воєнного стану, на рахунку КВЕК 2800 (за яким здійснюються видатки для сплати судового збору) в умовах воєнного стану не здійснюється фінансування.

Так, станом на 02.05.2022 залишок коштів по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» становить 0,00 грн., водночас до управління інфраструктури та бухгалтерського обліку ГУ ДПС у м. Києві надійшли службові листи на сплату судового збору на суму 8 075 171,78 грн., а тому наразі не має можливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви.

Що стосується заяви про усунення недоліків в частині визнання поважними причини пропуску строку на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 по справі №640/39255/21 та поновлення пропущеного строку на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 у справі №640/39255/21, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Статтею 119 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

За змістом частини 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Беручи до уваги наведене, виходячи зі змісту розглядуваного клопотання, суд дійшов висновку, що причини пропуску процесуального строку, викладені представником позивача в тексті своєї заяви, є поважними, що дає підстави для задоволення такого клопотання про поновлення пропущеного строку на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 по справі №640/39255/21.

Розглянувши заяву про усунення недоліків в частині відстрочення сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У позовній заяві (клопотанні) сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Як зазначено вище, Головне управління ДПС у м. Києві, обґрунтовуючи необхідність відстрочення сплати судового збору, зазначило у клопотанні про відсутність коштів, призначених для сплати судового збору.

Разом з тим, обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на оскарження судових рішень шляхом звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, що викладена в ухвалах від 09.02.2021 у справі № 200/5490/20-а та від 29.04.2021 у справі № 340/4092/20.

Якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалах від 16.11.2018 у справі № 818/918/18, від 02.04.2018 у справі № 2а-9786/12/1370 та від 24.01.2019 у справі № 813/3194/18 та постанові від 07.08.2018 у справі № 296/9656/16-а.

За таких обставин, суд вважає, що заявлене позивачем клопотання є необґрунтованим та немотивованим, а тому суд не вбачає підстав для його задоволення.

Суд зазначає, що станом на 24.05.2022 в матеріалах справи відсутні докази усунення позивачем недоліків позовної заяви, а також відсутня обґрунтована заява позивача про продовження процесуального строку, що свідчить про те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений строк та не виконав вимоги ухвали суду від 17.01.2022.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суд звертає увагу на те, що згідно з приписами частини восьмої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. ст. 121, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про визнання поважними причин пропуску строку на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 у справі №640/39255/21 та поновлення пропущеного строку на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.01.2022 у справі №640/39255/21 - задовольнити.

2. У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

3. Позовну заяву Головного управління ДПС у місті Києві як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліфтрембуд" про стягнення заборгованості повернути позивачеві.

4. Копію ухвали про повернення позовної заяви разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати (видати) позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя М.А. Бояринцева