Справа № 520/11350/21
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2022 р. Справа № 520/11350/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз збут" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2021 (головуючий суддя І інстанції: Мороко А.С.) по справі № 520/11350/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз збут"

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківгаз збут" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 23.12.2020 № 2687 "Про накладення штрафу на TOB "Харківгаз збут" за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу".

В обґрунтування позовних вимог зазначило, що позаплановою перевіркою встановлено порушення позивачем ліцензійних умов здійснення господарської діяльності з постачання природного газу. На підставі акту перевірки прийнято спірну постанову про застосування до ТОВ «Харківгаз збут» штрафу в розмірі 102 000,00 грн.

Натомість, вважав, що з боку ТОВ «Харківгаз збут» відсутні порушення в частині врегулювання небалансів природного газу, встановлені відповідачем, тому постанова від 23.12.2020 є протиправною.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2021 у задоволенні позову відмовлено.

ТОВ «Харківгаз збут», не погоджуючись з судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, невідповідність висновків обставинам справи, просило його скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

Зазначає, що судом першої інстанції під час розгляду справи не враховано доводи позивача, докази, надані в обґрунтування своєї позиції як і не зазначено мотивів їх неврахування.

Вказує, що саме АТ «НАК «Нафтогаз України» без завчасного інформування ТОВ «Харківгаз збут» в односторонньому порядку порушило Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затверджене постановою КМ України від 19.10.2018 № 867 і з 01.08.2020 з невідомих позивачу причин припинило виділення необхідних обсягів природного газу для задоволення потреб населення Харківської області. Вказані обставини стали єдиною причиною тимчасового виникнення небалансів за період з 01 по 20 серпня 2020 р.

При цьому, позивач вжив всіх можливих заходів по самостійному врегулюванню штучних небалансів, які виникли не з його вини, що дало можливість у стислі терміни вирішити питання придбання необхідних ресурсів природного газу для задоволення потреб споживачів з 22.08.2020.

Також стверджує, що 21.09.2020 позивач здійснив оплату за добовий небаланс природного газу за серпень 2020 року на суму 38 335,231 тис. грн., тобто ТОВ «Харківгаз збут» врегульовано щодобові небаланси своєчасно, належно та в повному обсязі.

Отже, позивачем не вчинено порушень, за які його притягнуто до відповідальності та стягнуто штраф.

Вважає, що обов`язок по врегулюванню небалансів має покладатись не лише на замовника послуг, а і на Оператора ГТС, оскільки останньому замовник надає необхідне фінансове забезпечення, яке по своїй суті є гарантійним внеском, який дає Оператору ГТС отримати необхідний фінансовий комфорт для врегулювання можливих небалансів природного газу.

Також, на думку апелянта, виникнення проблеми небалансів в спірний період відбулось через бездіяльність самого Оператора ГТС, яка полягає невиконанні ним вимог Кодексу ГТС по автоматичному включенню побутових споживачів природного газу до Реєстру споживачів постачальника «останньої надії» у випадку відсутності підтверджених обсягів природного газу у ТОВ «Харківгаз збут».

Крім того, просить врахувати, що жодним нормативним документом не передбачена відповідальність за врегулювання небалансів за участі Оператора ГТС.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач) подала відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Зазначає, що ТОВ «Харківгаз збут», будучи замовником послуг транспортування, відповідає за збалансованість свого портфоліо балансування та повинен вчиняти всі необхідні заходи, направлені на збалансованість своїх портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу.

Натомість, позивачем з 01.08.2020 по 21.08.2020 не здійснено подачу природного газу до газотранспортної системи для забезпечення споживачів природним газом, та не вчинено дій щодо вчасного збалансування свого портфоліо балансування, що призвело до виникнення негативного добового небалансу за ці дні в обсязі 3054,69 тис. м3.

Водночас, відповідач зауважив, що оплата позивачем щодобових небалансів не спростовує протиправність дій останнього щодо несвоєчасного збалансування свого портфоліо. Вказав на безпідставність тверджень позивача про відсутність порушень норм Типового договору.

Сторонами по справі подані клопотання про розгляд справи за їх відсутності, в зв`язку з чим відповідно до ч. 1 ст. 308, п.1 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надійшло звернення TOB «Оператор газотранспортної системи України» від 03.09.2020 про здійснення заходу державного контролю щодо недотримання, зокрема, TOB «Харківгаз збут» пункту 2.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП № 201 від 16.02.2017 (далі - Ліцензійні умови), щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу.

TOB «Оператор ГТС України» у своєму зверненні зазначено, що за період з 01.08.2020 по 21.08.2020 замовники послуг транспортування - постачальники зі спеціальними обов`язками, визначені додатком до Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2018 №867 (далі - Положення, ПСО), у тому числі і TOB «Харківгаз збут», допустили значний обсяг негативного добового небалансу шляхом надання незбалансованих номінацій/реномінацій (коли планові обсяги подачі природного газу до газотранспортної системи відрізняються від планових обсягів відборів природного газу газотранспортної системи) та невжиття заходів щодо вчасного збалансування своїх портфоліо балансування.

Також вказано, що надання послуг транспортування природного газу з 01.08.2020 по 21.08.2020 призвело до створення фізичного перевантаження газотранспортної системи, оскільки відбувався відбір з газотранспортної системи природного газу Оператора газотранспортної системи, а не газу, поданого замовниками послуг транспортування, чи газу, який перебуває у їх власності чи розпорядженні.

13.10.2020 відповідачем прийнято постанову № 1896 "Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу суб`єктами господарювання" із додатком, в якому наведено перелік суб`єктів господарювання щодо яких проводяться позапланові виїзні перевірки. До зазначеного переліку увійшло TOB "Харківгаз збут".

Сектором НКРЕКП у Харківській області проведена позапланова виїзна перевірка TOB "Харківгаз збут" з питань дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16 лютого 2017 року № 201, за наслідками якої складено акт позапланової виїзної перевірки № 637 від 04.12.2020.

Актом встановлено порушення позивачем п.2.1 гл.2 Ліцензійних умов з постачання щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи та положень п.4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП №2497 від 30.09.2015, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

На підставі зазначеного акту НКРЕКП прийняла постанову від 23.12.2020 № 2687, якою на позивача накладено штраф у розмірі 102 000,00 грн за порушення вимог законодавства та пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору в частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Не погодившись з постановою відповідача, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що постанова НКРЕКП прийнята в межах та у спосіб, встановлений чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством, факт порушення позивачем ліцензійних умов є доведеним.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення встановлено Законом України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 22.09.2016 №1540-VIII (далі - Закон №1540-VIII), відповідно до приписів статті 1 якої, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтями 2, 3 Закону №1540-VIII регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики, щодо діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу.

Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання, в тому числі, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.

Згідно із пунктами 11, 12 статті 17 Закону №1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.

Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю (ч. 1 ст. 19 Закону №1540-VIII).

Водночас, частиною 7 цієї ж статті Закону визначено, що підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора (ч. 5 ст. 19 Закону №1540-VIII).

Відповідно до положень ст. 22 Закону №1540-VIII, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, серед іншого, у вигляді накладення штрафу.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно ч.1 ст.59 Закону України «Про ринок природного газу», суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Регулятор, у разі скоєння правопорушення на ринку природного газу, приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів) у таких розмірах: від 3000 до 50000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (від 51 000 грн до 850 000 грн) - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню: за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню.

Судом встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу стало звернення ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» від 03.09.2020.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Харківгаз збут» пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов з постачання щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2493 та положень пункту 4.1 Типового договору, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Так, пунктом 2.1. глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 (далі - Ліцензійні умови) закріплено, що здійснення господарської діяльності з постачання природного газу здійснюється з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема: пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2493; положень пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497 (далі - Типовий договір).

Відповідно до пункту 1 глави 1 розділу ХІV Кодексу ГТС замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 4.1 Типового договору встановлено, що замовник зобов`язаний вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування. Такі ж положення відображені і у договорі позивача з оператором ГТС.

Актом перевірки встановлено, що ТОВ «Харківгаз збут» здійснено постачання природного газу в серпні 2020 року без забезпечення своєчасної збалансованості свого портфоліо балансування.

Так, з 01.08.2020 по 21.08.2020 (включно) ТОВ «Харківгаз збут», в рамках виконання вимог Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2018 №867, допущено негативний добовий небаланс шляхом надання незбалансованих номінацій/реномінацій, а саме: без подачі природного газу на точки входу відбувався відбір з газотранспортної системи природного газу ТОВ «Оператор ГТС України».

Відповідно до п. 5 глави І розділу І Кодексу ГТС, портфоліо балансування - це сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу.

Як вже зазначалось, п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба.

Відповідно до п. 2 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування, оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи. Подачі та відбори замовника послуг транспортування, на якого в установленому порядку рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до статті 11 Закону України «Про ринок природного газу» покладено спеціальні обов`язки, в межах виконання ним таких спеціальних обов`язків обліковуються оператором газотранспортної системи в окремому портфоліо балансування.

Відповідно до п. 1 глави 1 розділу XI Кодексу ГТС, замовник послуг транспортування, на якого в установленому порядку рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до статті 11 Закону України «Про ринок природного газу» покладено спеціальні обов`язки щодо постачання природного газу окремим категоріям споживачів, подає окремі номінації/реномінації в рамках виконання спеціальних обов`язків для кожної точки входу/виходу, з/до якої такий замовник має намір подати/відбирати природний газ у відповідну газову добу.

Згідно з п. 1 глави 3 розділу XIV Кодексу ГТС, Оператор газотранспортної системи здійснює балансуючі дії, зокрема, для досягнення певної кількості природного газу у газотранспортній системі на кінець доби, що може відрізнятися від кількості, що очікується відповідно до передбачених подач та відборів для такої газової доби, але яка буде сумісна з економічною, ефективною та безпечною експлуатацією газотранспортної системи.

Фізичні перевантаження можуть виникнути в газотранспортній системі у зв`язку з:

обмеженою потужністю газотранспортної системи або технологічних об`єктів газотранспортної системи;

обмеженою можливістю зберігання оператором газотранспортної системи природного газу в газотранспортній системі, а також в газосховищах;

технологічними обмеженнями потужності відбору та закачування природного газу з/в газосховища (газосховищ), якими користується оператор газотранспортної системи;

необхідністю утримувати мінімальні тиски у точках виходу з газотранспортної системи; необхідністю утримувати стабільні параметри якості природного газу в газотранспортній системі;

проведенням робіт у газотранспортній системі або в суміжних системах; виникненням аварії або надзвичайної ситуації;

діями або бездіяльністю замовника послуг транспортування, їх постачальників або споживачів, які не відповідають положенням Кодексу або договору транспортування;

незбалансованістю величин поставок і відборів природного газу;

необхідністю дотримання ефективних режимів транспортування газу.

Відповідно до глави 3 розділу IV Кодексу ГТС, з метою забезпечення комунікації між замовниками послуг транспортування, у тому числі для їх самоорганізації з метою врегулювання власних небалансів протягом газової доби, оператор газотранспортної системи повинен створити та підтримувати на інформаційній платформі дошку повідомлень. Дошка повідомлень є інструментом для публікації (оприлюднення) замовниками послуг транспортування повідомлень про наміри відчуження (продажу) чи набуття (купівлі) певних обсягів природного газу. Для забезпечення фактичного приймання-передачі природного газу між замовниками послуг транспортування (балансовими портфоліо), які розмістили інформацію на дошці повідомлень, замовники послуг транспортування мають подати оператору газотранспортної системи відповідні торгові сповіщення.

Таким чином, замовники послуг транспортування, у тому числі позивач, відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування та зобов`язані вчиняти необхідні дії, спрямовані на збалансованість своїх портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу.

Комісією з проведення перевірки проведено аналіз розміщених Ліцензіатом на інформаційній платформі ТОВ Оператор ГТС України номінацій/реномінацій у серпні 2020 року.

За наслідками проаналізованої інформації щодо підтверджених номінацій/реномінацій у період з 01.08.2020 по 21.08.2020 (портфель ПСО), торгових сповіщень, планових та фактичних обсягів постачання природного газу споживачам, встановлено, що для забезпечення споживачів природним газом у рамках виконання вимог ПСО ТОВ "Харківгаз збут" здійснено 01-02.08.2020, 14-21.08.2020 подачу природного газу до газотранспортної системи у обсягах, що були недостатніми для покриття його відборів з газотранспортної системи для забезпечення споживачів природним газом. При цьому, 03-11.08.2020 ТОВ "Харківгаз збут" в рамках виконання вимог ПСО взагалі не здійснено подачу природного газу до газотранспортної системи для забезпечення споживачів природним газом, та не вчинено дій щодо вчасного збалансування свого портфоліо балансування, що призвело до виникнення негативного добового небалансу за ці дні серпня 2020 року в обсязі 3054,69 тис. м3.

Позивач не заперечує наявності факту виникнення небалансу природного газу у спірний період, проте зазначає, що вказані обставини виникли з вини АТ «НАК Нафтогаз України», яке відмовилось виконувати Механізм ПСО і постачати будь-які обсяги природного газу для побутових споживачів.

Разом з тим, положеннями Кодексу ГТС забезпечено можливість вчасного врегулювання замовниками послуг транспортування своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів.

Зокрема, замовником послуг з балансування можуть вчинити наступні дії щодо балансування своїх портфоліо відборів та подач природнього газу:

- подати/придбати обсяг газу на підставі договорів купівлі продажу газу з іншими суб`єктами ринку природнього газу та подати оператору газотранспортної системи відповідне торгове сповіщення;

- продати/придбати обсяг газу на торгівельній платформі чи біржі газу;

- закачати/відібрати обсяг газу до/з ПСГ;

-збільшити/зменшити обсяг газу, що подається/відбирається з/до суміжних газотранспортних систем, шляхом подання реномінацій.

Апелянтом не надано ні комісії з перевірки, ні НКРЕКП під час розгляду Акту перевірки, ні до матеріалів судової справи доказів вжиття ним відповідних заходів, передбачених Кодексом ГТС для балансування свого портфоліо.

Посилання скаржника на неможливість збалансовувати своє портфоліо у зв`язку з не існуванням дошки повідомлень на Інформаційній платформі Оператора ГТС колегія суддів оцінює критично, оскільки жодних звернень позивача до НКРЕКП щодо неналежної роботи Інформаційної платформи, зокрема, відсутності «дошки повідомлень» матеріали справи не містять і судом не встановлено.

Колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що обов`язок врегулювання небалансу покладається не лише на замовника послуг транспортування, а і на оператора ГТС проте зазначає, що вказані обставини не звільняють позивача своєчасно здійснювати збалансування свого портфоліо балансування.

Щодо доводів апеляційної скарги про своєчасну сплату щодобових негативних балансів, колегія суддів зазначає, що такі дії не є передбаченою відповідальністю за вчинене позивачем порушення, натомість встановлюються положеннями Типового договору з метою надання оператору належного фінансового забезпечення, що також є одним із обов`язків замовника.

А відтак сплата щодобових небалансів не спростовує протиправність дій ТОВ «Харківгаз збут» щодо несвоєчасного збалансування свого портфоліо.

Колегія суддів зауважує, що застосований відповідачем штраф - це передбачена законодавством санкція за допущене порушення вимог пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.

Вказаний вид відповідальності не пов`язаний із дотриманням апелянтом умов укладеного між ним та ТзОВ Оператор ГТС України Договору транспортування в частині сплати вартості щодобових небалансів, натомість стосується неналежного виконання позивачем обов`язків, покладених на нього Ліцензійними умовами, Кодексом ГТС та Типовим договором.

Посилання скаржника на постанови Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 922/1382/18, від 18.06.2019 у справі № 922/1580/18 колегія суддів не приймає, оскільки позиція Верховного Суду, що висловлена у зазначених постановах, стосується стягнення заборгованості за послуги балансування обсягів природного газу у господарській справі, а даний спір розглянуто за правилами адміністративного судочинства та за іншого предмету спору.

Колегія суддів зазначає, що дотримання наведених вище положень чинного законодавства є основною вимогою для позивача за умови здійснення господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії, що і було предметом позапланової перевірки.

З огляду на вищенаведені обставини, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що оспорювана постанова прийнята з дотриманням вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок природного газу», на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а відтак є правомірною.

Інші доводи апеляційної скарги не впливають на правильність висновків суду . Відповідно до Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз збут" - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2021 по справі № 520/11350/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова