Справа № 340/2786/22
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2022-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/2786/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Казанчук Г.П. у порядку загального позовного провадження (в письмовому провадженні) розглянув адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області від 21.10.2021 року №КР7261/220/АВ-КР7954П220/ТД-ФС про накладення штрафу у розмірі 180000 грн.

В обґрунтування позову ФОП ОСОБА_1 зазначає, що Управлінням Держпраці у Кіровоградській області винесено спірну постанову про накладення штрафу у розмірі 180000,00 грн. за допуск до роботи громадянина без укладення трудового договору та повідомлення ДПС. Позивач стверджує, що ним не здійснювався допуск до роботи без укладення трудового договору, оскільки під час проведення перевірки у кафе перебувала його дружина ОСОБА_2 , яка не виконувало жодних робіт щодо предмету діяльності кафе, не готувала продукти харчування, оскільки сама не є поваром, та не в змозі виконувати роботу повара.

Від Управління Держпраці у Кіровоградській області (надалі відповідач) до суду подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що за наслідком проведення інспекційного заходу, складений акт інспекційного відвідування, в якому зафіксовано порушення законодавства про працю, а саме використання найманої праці без належного працевлаштування. Вказана перевірка була проведена в рамках перевірки виконання вимог припису КР7172/219/АВ/П, яким було зобов`язано ФОП ОСОБА_1 забезпечити додержання норм законодавства про працю. Оскільки під час перевірки встановлено використання найманої працю повара ОСОБА_2 , тому спірна постанова, винесена на підставі норм законодавства, а відтак просив суд відмовити у задоволенні позову.

Позивач не скористався право подати відповідь на відзив.

Рух справи:

Ухвалою судді від 15.06.2022 року позовну заяву залишено без руху із встановленням строку для усунення недоліків позовної заяви. Недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою судді від 29.06.2022 року відкрито провадження у даній справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Дослідивши письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, заслухавши покази свідків та пояснення представника позивача, суд, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 зареєстований як фізична особа підприємець з 18.10.2001 року та здійснює свою підприємницьку діяльність у кафу '' ОСОБА_3 '' на трасі Кропивницький Знам`янка.

За результатом інспекційного відвідування 06.08.2021 року складено акт від 09.08.2021 року №КР7261/220/АВ у якому зафіксовано, що у приміщенні кафе '' ІНФОРМАЦІЯ_1 '' знаходилась кухар ОСОБА_4 та працівник кухні Зоя.

09.08.2021 року інспектором праці було винесено попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю №КР7261/220/АВ/П/ПП та припис №КР/7172/219/АВ/П, яким зобов`язано ФОП ОСОБА_1 забезпечити додержання норм законодавства про працю, який було направлено на юридичну адресу позивача.

23.09.2021 року головним державним інспектором Управління Котріковою І.С. складено службову записку з проханням провести інспекційне відвідування у позивача на підставі абзацу 4 частини 1 статті 6 Закону України ''Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності'' (надалі Закон №877-V).

Наказом Управління Держпраці в Кіровоградській області від 24.09.2021 ркоу №1076 ''Про проведення інспекційного відвідування'' та направлення від 24.09.2021 №1076/02.5 проведено інспекційне відвідування кафе ''Івушка''.

За результатом проведення інспекційного відвідування складено акт від 28.09.2021 року №КР7261/220/АВ-КР7954П220 у якому в графі ''опис виявлених порушень вимог законодавства'' вказано про те, що за інформацією ПФУ страхувальником ФОП ОСОБА_1 станом на 27.09.2021 о 11 год. 10 хв., станом на час проведення перевірки виконання припису звіт про сплату ЄСВ щодо будь-яких працівників не подавався. Пункт припису не виконаний. Під час проведення заходу контролю 27.09.2021 о 12 год 20 хв у приміщенні кафе ''Івушка'' знаходилась кухар ОСОБА_4 . Таким чином, ФОП ОСОБА_1 допустив до роботи 1 особу без укладення трудового договору, при цьому не виконав вимоги припису.

На підставі вищезазначеного акту управління Держпраці у Кіровоградській області винесено постанову про накладення штрафу №КР72610/220/АВ-КР7954П220/ТД-ФС від 21.10.2021 року, яким накладено на ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі 180000 грн. (надалі спірне рішення).

Отже законність та правомірність винесених спірних припису та рішення є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Позивач, як на підставу своїх позовних вимог зазначив про те, що він не використовував найману працю без працевлаштування, оскільки ОСОБА_2 в кафе ''Івушка'' не виконувала жодної роботи, а саме не готувала продукти харчування, оскільки не є поваром, а перебувала у кафе поряд із чоловіком.

Заперечуючи вказані доводи, відповідач надав відеофайл інспекційного заходу.

Спірні у цій справі правовідносини урегульовані, зокрема, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року№877-V (надалі Закон №877-V), статтею 259 КЗпП України, а також Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі - Порядок №823).

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці, згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику, зокрема з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.

Згідно з пунктом 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Преамбулою до Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V (надалі Закон №877-V) визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

За визначенням статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

В свою чергу, за змістом частини 4 статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону ( частина третя статті 2 Закону №877-V).

Статтею 3 цього ж закону визначені основні принципи державного нагляду (контролю) та встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо

Крім того, частиною 4 статті 4 Закону №877-V передбачено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Підставами для здійснення позапланових заходів згідно частини 1 статті 6 Закону №877-V є, зокрема: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Отже, підставою для проведення позапланового заходу стала перевірка виконання припису відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1,2 статті 69 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Позивач заперечує факт допуску до роботи неоформленого працівника.

У статті 24 КЗпП України визначено, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно абзацу першого частині 2 статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Аналізуючи вказані норми, суд дійшов висновку, що фактичний допуск працівника до роботи є початок безпосереднього виконання таким працівником своїх трудових обов`язків.

Тобто, як на думку суду, під час інспекційного заходу має бути встановлений факт саме виконання певної роботи, як у даному випадку, роботи кухарем. Це має бути певний процес, кінцевим результатом якого є виготовлення продукту харчування.

Суд вважає за необхідне зазначити, що інспекція держпраці є органом, який повинен перевіряти дотримання суб`єктами господарювання норм трудового законодавства, водночас під час вирішення питання про наявність складу адміністративно-господарського правопорушення, мають перевіряти детально усі обставини, а не бути формалізово каральним органом.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення, за вчинення якого до позивача застосовано штраф, було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні.

Судом здійснено перегляд двох коротких відеофалів на диску "ФОП Сіраджоов акт від 28.09.2021 №КА7261/220/АВ-КР7954П220" на яких частково зафіксована частина перевірки, проте жодний із файлів них не містить доказів того, що ОСОБА_2 під час перевірки 27.09.2021 року виконувала роботу повара чи іншого робітника. При цьому, суд зауважує, що відповідачем не вказано про наявність інших відеодоказів, які б свідчили про проведення перевірки та містили докази стосовно виконання роботи кухарем ОСОБА_2 .

В акті перевірки відповідачем вказано про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 о 12 год. 20 хв. у приміщенні кафе ''Івушка'' знаходилась кухар ОСОБА_4 , що на думку перевіряючої особи становить склад правопорушення.

Водночас сам факт перебування ОСОБА_2 в кафе не свідчить про її допуск до роботи, оскільки доказів саме виконання нею роботи кухаря не надано. Відсутність належних та допустимих доказів саме виконання роботи особою, яка не працевлаштована виключає наявність складу господарського правопорушення, що є підставою для задоволення позову.

Крім того суд зазначає, що в акті перевірки відповідачем вказано про те, що позивачем продовжується порушення вимог ст.21, 24 КЗпП України та є триваючим порушенням, при цьому, штраф до позивача застосовано за вчинення порушення, передбаченого абзацом другим цієї частини, повторно протягом двох років з дня виявлення порушення. Тобто, термін ''триваюче'' правопорушення не є тотожним поняттю ''повторність'', оскільки фактично є взаємовиключним поняттям.

Враховуючи вищеописане, суд дійшов висновку, що постанова про накладення штрафу №КР72610/220/АВ-КР7954П220/ТД-ФС від 21.10.2021 року винесена без урахування усіх істотних обставин, а тому підлягає скасуванню, як протиправна.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збору у сумі 1800 грн. (а.с.20, 21), тому на його користь слід стягнути зазначену суму за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 257 - 262, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління Держпраці у Кіровоградській області (вул. Дворцова, 24, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006; ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області №КР72610/220/АВ-КР7954П220/ТД-ФС від 21.10.2021 про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 в розмірі 180000 гривень.

Стягнути на користь фізичної особи підприємця ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1800 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Кіровоградській області.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук