Справа № 200/5378/21
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2022-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2022 року м. Київ №200/5378/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
до ОСОБА_1
проприпинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації будівництва,

встановив:

До Донецького окружного адміністративного суду звернувся Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - позивач, Департамент) з позовом до ОСОБА_1 (далі також - відповідач, ОСОБА_1 ), в якому просив припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв. №46а ) на АДРЕСА_3 » від 16.02.2021 №КВ 90, та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв. №46а ) на АДРЕСА_3 » від 16.02.2021 №КВ 90, замовник будівництва ОСОБА_1 .

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 11.05.2021 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом сторін).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 13.07.2021 дану адміністративну справу передано на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою від 13.08.2021 Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Шейко Т.І. прийняв до провадження дану справу, розгляд якої вирішив продовжувати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про подання відповідачем недостовірних даних, наведених у надісланому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1), а також в декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), внаслідок чого встановлено порушення ним частини восьмої статті 36 та частини десятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та, у свою чергу, є достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, а також - підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якій, заперечуючи щодо позовних вимог, просив відмовити у її задоволенні. Зокрема, вказав, що повідомлення від 16.2.2021 №КВ 90 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 » втратило свою чинність з моменту реєстрації декларації від 18.03.2021 №КВ 53 про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 ». Отже, нечинне право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі вищевказаного повідомлення, не може бути припинене, оскільки з 18.03.2021 є повністю реалізованим. Реєстрація згаданої вище декларації може бути скасована у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Однак, позивач не надав відповідних доказів, які свідчать про те, що об`єкт будівництва, замовником якого є ОСОБА_1 , є самочинним будівництвом. Стверджує, що за загальним правилом перевірки, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю, можливі лише щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва, тоді як будівництво об`єкта, замовником якого є відповідач, станом на час проведення Департаментом позапланової перевірки було завершене. Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкта до експлуатації остання вичерпує свою дію фактом виконання. Право власності позивача на дві новоутворені квартири внаслідок проведення будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 » в установленому порядку зареєстроване за позивачем 21.03.2021. В обґрунтування зазначених доводів відповідач послався на практику Верховного Суду, викладену в низці його рішень.

У судових засіданнях представник позивача позов підтримав, наполягав на його задоволенні, представник відповідача щодо позову заперечив, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ознайомившись із матеріалами справи, заслухавши доводи сторін, висловлені у судових засіданнях, суд встановив, що Департаментом зареєстровано подане відповідачем повідомлення від 16.02.2021 №КВ 90 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Згідно з указаним повідомленням, зокрема:

- ОСОБА_1 є замовником будівельних робіт «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 »;

- проектна документація розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» (0), головний архітектор Цісінський Володимир Михайлович, кваліфікаційний сертифікат АА003791, на підставі наказу Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» від 25.01.2021 №22/01/П,

- відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_2 .

У подальшому Департаментом зареєстровано декларацію від 18.03.2021 №КВ 53 про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), згідно з якою об`єкт містобудування «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 » готовий до експлуатації, а також відповідальною особою генерального проектувальника (проектувальника), головного архітектора (інженера) проекту, що здійснює авторський нагляд, вказано ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат АА003791, на підставі наказу Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» від 25.01.2021 №22/01/П.

На підставі наказу Департаменту від 25.03.2021 №401 позивачем вирішено провести позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування ОСОБА_1 ; Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор»; особою, відповідальною за проведення авторського нагляду, ОСОБА_2 ; особою, відповідальною за проведення технічного нагляду, ОСОБА_3 на об`єкті містобудування «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 », зокрема щодо перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 16.02.2021 №КВ 90.

Для проведення указаної позапланової перевірки головному державному інспектору Кравчук Г.В. видано направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 31.03.2021 №б/н.

Листом від 31.03.2021 №973-2795 Департамент повідомив ОСОБА_1 та ТОВ «Проектна майстерня «Архітектор» про проведення позапланової перевірки та запропонував прибути до Департаменту 06.04.2021 о 10:00 год та надати відповідні документи. Водночас повідомлено, що у разі ненадання інформації та документів без поважних причин до Департаменту, будуть направлені відповідні листи до правоохоронних органів з метою належного реагування.

Як зазначив позивач у позовній заяві, під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з метою проведення перевірки замовник будівництва або його уповноважені особи були відсутні, що унеможливило її проведення, оскільки відповідно до вимог законодавства державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. До Департаменту з необхідними для перевірки документами відповідач та/або його уповноважені особи не прибули, запитувані документи не надали.

Разом з тим 15.04.2021 до Департаменту надійшов лист від суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи-підприємця « ОСОБА_2 » від 14.04.2021 №5-04, в якому останній просив припинити реєстрацію та дію повідомлень про початок виконання будівельних робіт, що проводитимуться та проводяться на об`єктах м. Києва і зареєстрованих Департаментом в період з 01.01.2021 по 05.04.2021, зокрема повідомлення №КВ 90, розробником проектної документації яких виступає Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» (0). При цьому названим автором повідомлено, що в зазначених повідомленнях про початок виконання будівельних робіт вказано особисті дані головного архітектора проектів - ОСОБА_2 із кваліфікаційним сертифікатом АА 37091 та АА 000843 та відповідні дані про накази щодо призначення ГАПа та ведення авторського нагляду - не відповідають дійсності, оскільки ним не проводилися проектні роботи по згаданих об`єктах, не укладались жодні договори та не видавалися накази на призначення ГАПп та авторського нагляду.

Ураховуючи такий лист Департамент дійшов висновку про те, що замовником будівництва «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 » ОСОБА_1 наведено недостовірні дані у повідомленні 16.02.2021 №КВ 90 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1) та у декларації від 18.03.2021 №КВ53 про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) в частині розроблення та затвердження проектної документації, інформації стосовно відповідальної особи проектанта, що здійснює авторський нагляд, чим порушено вимоги частини восьмої статті 36 та частини десятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

З огляду на викладене Департамент встановив факт зазначення ОСОБА_1 недостовірних даних у поданих ним вищевказаних повідомленні та декларації, що, за його (Департаменту) висновком, є достатньою правовою підставою для подання до суду позову про припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі цього повідомлення, та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, а також для визначення збудованого відповідачем об`єкта містобудування самочинним будівництвом.

Вирішуючи даний спір суд виходить із такого.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закону №3038-ІV) визначено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Приписами статті 10 вказаного Закону визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як зазначено в статті 41 Закону №3038-ІV, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Приписами частин першої-третьої статті 6 Закону №3038-ІV визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», до яких, поміж іншого, належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

Відповідно до підпунктів 4.3, 4.6, 4.7 та 4.8 пункту 4 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 №978, Департамент, зокрема:

- надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт з підстав, визначених законом;

- приймає в експлуатацію закінчені будівництво об`єкти (видає та відмовляє у видачі сертифікатів, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків);

- у разі виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстровані декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень Департамент звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, на підставі поданого повідомлення;

а також здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням:

- вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

- порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або_ спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

- інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єктів будівництва.

Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) на території міста Києва з 12.10.2016.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687-XIV) визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом №3038-VІ.

Статтею 1 Закону №3038-VІ передбачено, що замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно зі статтею 4 цього ж Закону об`єктом будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Суб`єктами містобудування є, поміж іншого, фізичні та юридичні особи.

Частинами першою та другою статті 34 Закону №3038-VІ передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Як зазначено в частині другій статті 34 названого Закону зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону №3038-VІ право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону №3038-VІ прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Отже, реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації можлива виключно після завершення його будівництва.

Частиною сьомою статті 36 Закону №3038-VІ визначено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Частина восьмої цієї статті Закону №3038-VІ визначає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

За змістом статті 39 Закону №3038-VІ експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється (частина восьма).

Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього (частина дев`ята статті 39 Закону №3038-VІ ).

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (частина десята статті 39 Закону №3038-VІ ).

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Таким чином, скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт та реєстрації декларації може бути у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок №466) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з абзацами сьомим та восьмим пункту 22 Порядку № 466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з наведених норм права, виключною підставою для скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі відповідного повідомлення, та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо:

1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети;

2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту;

4) скасовано містобудівні умови та обмеження. При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у деклараціях про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із зазначених умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом.

Наявність даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування права на виконання будівельних, набуте на підставі відповідного повідомлення, та для скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, однак, може бути підставою для притягнення винних осіб до відповідальності іншого характеру.

Аналогічні підходи до застосування зазначених вище актів законодавства викладені, зокрема Верховним Судом у постановах від 14.03.2018 у справі №814/1914/16, 26.06.2018 у справі № 826/20445/16, від 18.10.2018 у справі № 695/3442/17, від 23.10.2018 у справі №826/9275/17, від 13.12.2018 у справі №522/6212/17, від 22.01.2019 у справі №826/17907/17, від 04.08.2021у справі № 640/20369/18

Згідно зі статтею 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, у постанові Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 420/1674/19 міститься правовий висновок, згідно із яким зі змісту положень статті 41 Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553) вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, заходи, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

За змістом частини п`ятої статті 26 Закону №3038-VI завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт.

З огляду на викладене, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення відповідачем дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

Разом з тим, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 01.10.2019 № 826/9967/18, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 23.07.2019 у справі № 826/5607/17, від 09.06.2021 у справі № 826/2123/18, від 18.06.2021 у справі №420/3572/19, від 04.08.2021у справі № 640/20369/18.

Як убачається з копій інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 13.09.2021 №274600887 та №274600896 за ОСОБА_1 на підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер КВ 53 21.03.2021 зареєстровано право власності на квартиру №46 та квартиру АДРЕСА_4 .

Отже, право власності відповідача на вищевказане нерухоме майно оформлене до видачі Департаментом наказу від 25.03.2021 №401 про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування ОСОБА_1 ; Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор»; особою, відповідальною за проведення авторського нагляду, ОСОБА_2 ; особою, відповідальною за проведення технічного нагляду, ОСОБА_3 на об`єкті містобудування «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. №46, кв.№46а ) на АДРЕСА_3 », зокрема щодо перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 16.02.2021 №КВ 90, а також до видачі направлення на проведення згаданої перевірки від 31.03.2021 №б/н, що свідчить про те, що вищевказані подані відповідачем повідомлення від 16.02.2021 №КВ 90 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів з незначними наслідками (СС1) та декларація від 18.03.2021 №КВ53 про готовність до експлуатації об`єкту, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) - вичерпали свою дію фактом їх виконання.

За наведених обставин суд погоджується з доводами відповідача про те, що після реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна відсутні підстави для скасування (припинення) його права на виконання будівельних робіт, набуте на підставі вищевказаного повідомлення, та підстави для скасування вищевказаної декларації, на підставі якої у подальшому зареєстроване його право власності на квартири №46 та АДРЕСА_4 .

При цьому доцільно зауважити, що Порядком №553 визначено порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю, згідно з пунктом 16 якого за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Тобто, належним доказом щодо підтвердження виявленого Департаментом факту зазначення відповідачем недостовірних даних у вищевказаних повідомленні та декларації може бути відповідний акт перевірки, в якому зафіксовано цей факт. Проте, такий акт позивачем до суду не надано.

Що стосується доводів позивача про те, що виявлені ним порушення у зв`язку із зазначенням ОСОБА_1 недостовірних даних у поданих ним вищевказаних повідомленні та декларації є підставою вважати об`єкт містобудування «Реконструкція квартири №46 з розподілом на дві самостійні квартири (кв. АДРЕСА_5 » самочинним будівництвом відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, то в такому випадку Департамент наділений правом звернутися до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта (об`єктів) у порядку, встановленому законом.

Таким чином, ефективним способом захисту за цих обставин є знесення самочинного будівництва за рішенням суду у разі, якщо Департаментом буде доведено, що об`єкт має ознаки самочинного будівництва.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі № 826/12543/16, а також постановах Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 30.03.2021 у справі № 826/5513/17, від 04.08.2021у справі №640/20369/18.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні в справі «Рисовський проти України» визнав низку порушень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу «належного урядування». ЄСПЛ вказав на те, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі «Москаль проти Польщі». Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки»). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії».

Отже, зареєструвавши декларацію про готовність об`єкта до експлуатації та право власності на побудований об`єкт, зважаючи на принцип юридичної визначеності та належного урядування, відповідач вправі сумлінно розраховувати на використання належного майна, що виключає неправомірне втручання з боку суб`єкта владних повноважень.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону). Недоліки в роботі органу державної влади не можуть в подальшому призводити до негативних наслідків для особи.

За таких обставин слід вважати вимоги позивача, з якими він вернувся до суду, такими, що вчинені за межами належного урядування в розумінні правомірних очікувань та правової визначеності щодо користування відповідачем належним йому об`єктом будівництва.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач належним чином довів протиправність оскаржуваних вимог позивача, що зумовлює необхідність відмовити у задоволенні позивачу у повному обсязі.

Відповідно до приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для відшкодування позивачу судових витрат відсутні.

Беручи до уваги вищевикладене, керуючись статтями 2, 77, 139, 242-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко