Справа № 640/14768/21
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 травня 2022 року м. Київ №640/14768/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Т.І. Шейко

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін матеріали адміністративної справи

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Державної податкової служби у м. Києві
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, у якому просила суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12 червня 2015 року №6888-17.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому останній заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

В свою чергу, представник позивача подала відповідь на відзив, в якій заперечила проти висновків щодо пропуску строку звернення до суду, а саме зауважила про те, що позивач перебувала за кордоном до 30 вересня 2016 року, а тому з об`єктивних причин не могла отримати оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

Дослідивши матеріали справи суд зазначає наступне.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи вищенаведену норму суд звертає увагу позивача на наступне.

Приписами частини 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, частиною 4 цієї ж статті Кодексу визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Ознайомившись з матеріалами адміністративної справи, суд встановив, що позивач повернулась до України 30 вересня 2016 року.

В той же час, позивач зазначає, що дізналась про оскаржуване податкове повідомлення-рішення лише 11 березня 2021 року з листа-відповіді Головного управління Державної податкової служби у м. Києві.

З наведеного вбачається, що на протязі 5 років позивач не вчиняла активних дій щодо встановлення обставин нарахування податкових зобов`язань.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, позивач не повідомляла податковий орган про зміну свого місця реєстрації в порушення статті 66 Податкового кодексу України.

Окрім того, добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатись на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних для такого платника наслідків.

В даному випадку предметом оскарження є податкове повідомлення-рішення, що винесене контролюючим органом у 2015 році.

Спеціальним нормативно-правовим актом, яким регулюються спірні правовідносини, є Податковий кодекс України (надалі - ПК України).

Відповідно до п. 56.18 ст. 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Згідно п. 102.1 ст. 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених п. 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної п. 133.4 ст. 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Отже, платник податків має право оскаржити рішення контролюючого органу про визначення суми грошового зобов`язання в межах 1095 днів і наведений строк є присічним та поновленню не підлягає.

У контексті справи, що розглядається, на момент подання позову (28 травня 2021 року) та відкриття судом провадження у справі сталою була судова практика щодо тривалості строку звернення до суду з позовом про скасування рішень про визначення грошових зобов`язань протягом 1095 днів, аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 січня 2022 року у справі №160/11673/20.

Наведені вище обставини дають суду підстави для висновку про подання позивачем цієї позовної заяви до суду з пропуском строку на оскарження рішення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду.

Приписами частин 1 та 2 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, суд пропонує позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із документальними доказами, що засвідчують поважність причин пропуску такого строку, або документально обгрунтовані письмові пояснення про те, що строк звернення до суду із цим позовом позивачем в дійсності пропущено не було.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень статті 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із документальними доказами, що засвідчують поважність причин пропуску ним такого строку, або документально обгрунтованих письмових пояснень про те, що строк звернення до суду із цим позовом позивачем не було пропущено.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням номера справи, до якої долучити:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з поясненнями та доказами в підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 171, 248, Кодексу адміністративного судочинства України суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.І. Шейко