Справа № 640/2442/20
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2442/20 Суддя (судді) першої інстанції: Амельохін В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого судді - Лічевецького І.О., суддів - Аліменка В.О., Оксененка О.М., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київського енергетичного фахового коледжу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду з позовом до Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» (надалі за текстом - ДВНЗ «Київський енергетичний коледж», в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщення, розташованого за адресою: вул. Сергієнка 7, у Дніпровському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електропостачання та накладення печаток на головні розподільчі електрощити.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що за результатами перевірки додержання (виконання) відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту виявлено порушення, що є підставою для звернення з вказаними позовними вимогами про застосування заходів реагування.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з таким рішенням, ДВНЗ «Київський енергетичний коледж» подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Мотивуючи апеляційну скаргу, відповідач наполягає на тому, що ним усунуто більшість виявлених порушень, окрім двох, а саме:

- п.1.2 Розділ 5 ППБУ - приміщення, не обладнані системою пожежної сигналізації (порушення п.1.2 Роздіду 5 ППБУ);

- п.22 Розділ II ППБУ п.2.37 Розділ 3 ППБУ - висота проходу коридору першого поверху менше 2-ох метрів (порушення п. 2.37 Розділ 3 ППБУ, п. 7.3.6 ДБН В.1.1-7-2016).

Обґрунтовуючи вимоги, зазначає, що суд першої інстанції не взяв до уваги правову невизначеність становища Київського енергетичного фахового коледжу, що ускладнює або взагалі позбавляє коледж можливості забезпечити виконання вимог Правил пожежної безпеки.

Разом із апеляційною скаргою представник відповідача подає клопотання про заміну сторони у справі у зв`язку із наказом Міністерства освіти і науки України №407 від 17.03.2020 року «Про перейменування Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж».

Просить замінити Державний вищий навчальний заклад «Київський енергетичний коледж» на Київський енергетичний фаховий коледж (державну реєстрацію зміни найменування проведено 23 лютого 2021 року).

Колегія суддів зазначає, що відповідно до частини першої статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії адміністративного процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Зміна найменування коледжу підтверджується копією наказу Міністерства освіти і науки України №407 від 17 березня 2020 року «Про найменування Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж».

Враховуючи викладене, колегія суддів допускає процесуальну заміну відповідача відповідно до частини першої статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України з Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» на Київський енергетичний фаховий коледж.

Також разом із апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про розгляд справи за участі представника.

Колегія суддів, розглянувши подане клопотання вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки суд першої інстанції розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення сторін).

Ухвалою колегії Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 червня 2022 року відкрито провадження за апеляційною скаргою Київського енергетичного фахового коледжу, призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження з 26 липня 2022 року.

Від позивача 15 липня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач зазначає, що відповідачем повністю не усунуті порушення, які встановлені в акті №981 від 27.12.2019 року. Вважає, що порушення стосовно не обладнання системи пожежної сигналізації є дуже суттєвими та створює загрозу життю та здоров`ю людей.

На підставі акту перевірки позивачем складено припис від 27.12.2019 року №592 та встановлено трок виконання порушень до 28.01.2020 року. Проте, відповідачем не усунуто всіх порушень, які виявлені за наслідками проведення перевірки.

Позивач зазначає, що захід реагування спрямований на захист життя і здоров`я людей, який забезпечується державою та Конституцією України та має пріоритетне значення у порівнянні з інтересом відповідача у використанні об`єкту у господарській діяльності.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Окрім цього зазначає, що під час розгляду справи, Головним управлінням були проведені позапланові перевірки приміщень відповідача, за результатами яких складені акти перевірок від 09.10.2020 року №438 та від 07.04.2021 року №274, в яких залишаються невиконаними порушення щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Головного управління ДСНС у м. Києві від 13 грудня 2019 року № 1075 «Про проведення позапланових перевірок» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 13 грудня 2019 року №7752 проведено позапланову перевірку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Сергієнка, 7 щодо дотримання суб`єктом господарювання (Київський енергетичний коледж) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Перед початком здійснення перевірки державними інспекторами надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 13.12.2019 №7752 та службові посвідчення, які засвідчують осіб перевіряючи.

Копію посвідчення отримав директор - ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні №7752.

За результатами перевірки складено акт №981 від 27 грудня 2019 року, яким встановлено наступні порушення:

- п.1.6 розділ 4 «Правил пожежної безпеки в Україні» - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів будівлі не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (в порушення п. 1.6 Розділу 4 «Правил пожежної безпеки в Україні», далі - «ППБУ»);

- п. 1.15. Розділ 4 ППБУ - для загального відключення силових та освітлювальних мереж складських приміщень з пожежонебезпечними зонами, встановлені апарати відключення (вимикачі) в межах вказаних приміщень (порушення п.1.15. Розділу 4 ППБУ);

- п. 1.18 Розділ 4 ППБУ - допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування;

- п. 2.26 Розділ 4 ППБУ - лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії (порушення п. 2.2 6 Розділ 4 ППБУ);

- розділ IV п. 1.21. ППБУ - не проведено ревізію існуючих пристроїв захисту від блискавок із складанням відповідних актів;

- п. 2.3 Розділ 3, п. 1.24 Розділ 4 ППБУ - двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ-30 хвилин. (в порушення п. 2.3 Розділ 3, п. 1.24 Розділ 4 ППБУ);

- п. 1.2 Розділ 5 ППБУ - приміщення, не обладнані системою пожежної сигналізації (порушення п. 1.2 Розділу 5 ППБУ);

- п.1.2 Розділ 5 ППБУ - приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей (порушення п. 1.2. Розділ 5 ППБУ);

- п. 2.4 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ - комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення;

- п. 2.37 Розділ III, п. 22 Розділ II - допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні;

- п. 2.37 Розділ 3 ППБУ - двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор на першому поверсі зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу (порушення п. 2.37 Розділ 3 ППБУ п. 7.3.7 ДБН В. 1.1-7-2016);

- п. 2.37 Розділ 3 ППБУ - допускається захаращення шляхів евакуації матеріальними цінностями (порушення п. 2.37 Розділ 3 ППБУ);

- п.2.37 Розділ 3 ППБУ - двері запасних евакуаційних виходів закриті на замки, що важко відкриваються (порушення п. 2.37 Розділ 3 ППБУ);

- п. 2.37 Розділ 3 ППБУ - допускається закладання віконних отворів у зовнішніх стінах сходової клітини (порушення п.2.23, 2.37 Розділ 3 ППБУ);

- розділ 3 п.2.32 ППБУ - не всі евакуаційні виходи з приміщень позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні та підключені до резервного живлення.

- п.1.8. глава 1. розділ IV ППБУ - в приміщеннях допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

- п. 1.17 Розділ 4 ППБУ - допускається встановлення електровимикачів та розеток на горючій основі без підкладання під них негорючого матеріалу, що виступає за габарити приладу на 0,01 м. з кожного боку приладу (порушення п. 1.17 Розділ 4 ППБУ);

- р. ІІІ п.2.37 ППБУ - під сходовими маршами загальних сходових клітин влаштовані приміщення;

- п. 2.37 Розділ 3 - не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення;

- п. 22 Розділ II ППБУ п. 2.37 Розділ 3 ППБУ - висота проходу коридору першого поверху менше 2-ох метрів (порушення п. 2.37 Розділ 3 ППБУ, п. 7.3.6 ДБН В.1.1-7-2016);

- п. 2.16 Розділ 3 ППБУ - грати на вікнах де перебувають люди не в повному обсязі виконані розпашними або легкоз`ємними (порушення п. 2.16 Розділ 3 ППБУ);

- п. 2.2 (10) Розділ 5 ППБУ - не проводиться перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки пожежних кран-комплектів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, не рідше одного разу на шість місяців перевірка (порушення п. 2.2 (10) Розділ 5 ППБУ);

- п. Підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - пожежні кран - комплекти, які розміщені у вбудованих або навісних шафках, які не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для опломбовування та візуального огляду їх без розкривання (порушення п. підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ;

- п.22 Розділ 2 п.2.23 Розділ 3 - коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу, та не обладнані спеціальною системою димовидалення (в порушення п. 2.23. Розділ 3 ППБУ п. 8.3.3 ДБН В.2.2-9- 2009, п. 7.3.5 ДБН В.1.1-7-2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва");

- п. 2.23 Розділ 3 ППБУ - допускається зменшення нормативної ширини коридору першого поверху, шляхом розташування тимчасового приміщення біля евакуаційного виходу (порушення п. 2.23 Розділ 3 ППБУ);

- п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ - навчальні приміщення не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасники) (порушення п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ);

- п.3,6,9,10 п.4.3 ПКМУ №1200 - не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

- п.4.2.3, 4.2.4, п.4 ПКМУ №775 - не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт.

Оскільки перевіркою встановлено наявність чисельних порушень, які, на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність відсутність системи пожежної сигналізації не дає змоги оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей. Відсутність системи оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей не дає змоги вчасно сповістити людей, які перебувають у будівлі про пожежу та небезпечні її фактори (полум`я, продукти горіння). Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам, відсутність їх вогнезахисної обробки створює перешкоди під час евакуації людей та гасіння пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним.

Колегія суддів підтримує правову позицію Окружного адміністративного суду міста Києва та оцінюючи обґрунтованість доводів апеляційної скарги, зазначає наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (надалі за текстом - Закон № 877-V)

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закон 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст. 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві уповноважене здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Частиною 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України на посадових осіб центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог покладено обов`язок щодо застосування санкцій, визначених законом.

Частиною 2 названої статті Кодексу цивільного захисту України установлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

За змістом частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України установлено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Пунктом 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ) передбачено, що пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

В ході розгляду справи в суді апеляційної інстанції відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив про те, що ним майже повністю усунуто виявлені позивачем та зафіксовані у акті перевірки порушення.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, відповідачем усунуто частину порушень.

Крім того, в період з 06.04.2021 року 07.04.2021 року проведений ще один позаплановий захід, за результатами якого складено акт перевірки №274 від 07.04.2021 року, яким встановлено наступні порушення, а саме:

- п. 1.2 Розділ 5 ППБУ - приміщення, не обладнані системою пожежної сигналізації (порушення п. 1.2 Розділу 5 ППБУ);

- п. 22 Розділ II ППБУ п. 2.37 Розділ 3 ППБУ - висота проходу коридору першого поверху менше 2-ох метрів (порушення п. 2.37 Розділ 3 ППБУ, п. 7.3.6 ДБН В.1.1-7-2016).

Колегія суддів оцінюючи доводи апелянта, зазначає, що враховуючи висновки акту перевірки № 981 від 27.12.2019, вбачається лише часткове усунення виявлених контролюючим органом порушень.

Посилання апелянта в апеляційній скарзі на неможливість усунення порушень у зв`язку із відсутністю фінансування діяльності закладів фахової передвищої освіти, а також конкуренції між органами державної влади та місцевого самоврядування, які наділені повноваженнями щодо управління коледжом, судова колегія приймає до уваги, проте зазначає, що життя та здоров`я людей має переважне та пріоритетне значення у порівнянні з наведеними апелянтом обставинами та, згідно зі ст. 3 Конституції України, є найвищою соціальною цінністю.

Окрім цього, посилання апелянта на те, що Київський енергетичний фаховий коледж продовжує активні заходи задля усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та усунення виявлених порушень, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки підставою для застосування заходів реагування є встановлення порушень у сфері пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, незалежно від їх кількості.

Крім того, колегія суддів акцентує увагу на тому, що відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених Головним управлінням ДСНС у м.Києві, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією.

У контексті спірних правовідносин по даній справі, загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення вимог законодавства, які безпосередньо можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого мають місце чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (пункт 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні дітей, працівників закладу, будівлі та відвідувачів від можливої небезпеки.

Разом з тим, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Враховуючи вищенаведені обставини та виявлені порушення, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку виявлені порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожежі, а тому вимагають вжиття виняткових заходів реагування, враховуючи, що такі порушення виявлено в навчальному закладі, в якому може перебувати значна кількість людей.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Колегія суддів не приймає в якості доказу твердження відповідача про те, що більшу частину порушень він усунув, позаяк відповідно до статті 6 Закону № 877-V перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) є підставою для проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю).

Отже, належним доказом усунення виявлених перевіркою порушень є висновки акту позапланової перевірки.

Враховуючи викладене, колегія суддів не знаходить підстав для скасування судового рішення з мотивів наведених в апеляційній скарзі.

Відтак, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В

Замінити у порядку процесуального правонаступництва відповідача у справі з Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» на Київський енергетичний фаховий коледж.

У задоволенні клопотання представника Київського енергетичного фахового коледжу про розгляд справи у відкритому судовому засіданні за його участі відмовити.

Апеляційну скаргу Київського енергетичного фахового коледжу залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 грудня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

Суддя В.О.Аліменко

Суддя О.М.Оксененко