Справа № 640/20495/21
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

16 травня 2022 року справа №640/20495/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі по тексту - позивач, ГУ ДСНС)
доТовариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО» (далі по тексту - відповідач, ТОВ «ЕКО»)
прозастосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання відповідача відключити електроживлення та накласти печатки на електрощити та вхідні двері магазину за адресою: проспект Гонгадзе, 20 у Подільському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки

В С Т А Н О В И В:

ГУ ДСНС у м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом зазначаючи, що під час проведення позапланового заходу держаного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки відповідача, за адресою: проспект Гонгадзе, 20 у Подільському районі м. Києва, встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та є підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного припинення роботи.

Ухвалою від 27 липня 2021 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/20495/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач у відзиві на позов зазначив про відсутність достатніх підстав для застосування заходу реагування, заявленого в позовній заяві.

Позивач у відповіді на відзив додатково наголосив на обґрунтованості позовних вимог.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач вказав на невідповідність висновків акта перевірки вимогам чинних нормативних актів у сфері дотримання пожежної та техногенної безпеки та цивільного захисту; питання щодо усунення порушень вирішується судом. Також відповідач долучив докази на спростування виявлених порушень.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

На виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04 лютого 2013 року №3, наказів Державної регуляторної служби України від 16 листопада 2020 року №114 «Про затвердження плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік», ДСНС України від 26 листопада 2020 року №633 «Про затвердження плану перевірок» з урахуванням Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19» ГУ ДСНС у м. Києві видало наказ від 12 квітня 2021 року №377 «Про проведення планових перевірок».

21 травня 2021 року, ГУ ДСНС у м. Києві видало посвідчення №3478 на проведення позапланової перевірки ТОВ «ЕКО», за адресою: проспект Гонгадзе, 20 у Подільському районі м. Києва

На підставі вказаних вище наказу та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю), посадовою особою позивача у період з 27 травня 2021 року по 04 червня 2021 року проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складено відповідний акт від 04 червня 2021 року №401 (далі по тексту - акт перевірки).

З акта перевірки вбачається, що ГУ ДСНС в м. Києві виявило порушення ТОВ «ЕКО» вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме Правил пожежної безпеки в Україні (далі по тексту - ППБУ), Кодексу цивільного захисту України:

1) з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів в складських та допоміжних приміщеннях не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);

2) електророзподільні коробки, в підвальному поверсі, експлуатуються без захисних кришок з негорючого або важкогорючого матеріалу (п. 1.7 глави 1 розділу IV ППБУ);

3) лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів, в приміщеннях магазину, не забезпечені автономними пристроями електричного захисту (пункт 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ);

4) на вантажно-розвантажувальній рампі, біля входу в допоміжні приміщення, для підключення освітлювального прожектору допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою та такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією (пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);

5) не надані акти проведення замірів опору ізоляції електричних мереж та електроустановок (пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);

6) нові підключення різних струмоприймачів, проведені без урахування допустимого струмового навантаження електричних мереж та перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (пункти 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ);

7) в усіх приміщеннях допускається складування горючих матеріалів ближче 1 метра до електричних щитів (пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);

8) в підвальному поверсі, електричні вимикачі складських приміщень, встановлені на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити електроприладу на 1 см. з кожного боку (пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ);

9) сходова клітина та коридори будівлі не забезпечені аварійним (евакуаційним) освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей, в порушення вимог ДБН В.1.1-7 та ДБН В.2.5- 56 (пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ);

10) евакуаційні виходи не обладнані світловими покажчиками «Вихід» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення у порушення вимог ДБН В.2.5-56 (пункти 2.23, 2.32 глави 2 розділу III ППБУ);

11) приміщення магазину не обладнані системою оповіщення та управління евакуюванням людей, в порушення ДБН В.2.5-56 (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ);

12) не надано підтверджуючі документи щодо відповідності системи протипожежного захисту (системи автоматичної пожежної сигналізації), в порушення ДБН В.2.5-56 (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ);

13) система протипожежного захисту знаходяться в неробочому стані та не готова до виконання покладених на неї функцій (пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ);

14) не наданий договір на технічне обслуговування існуючої системи автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка отримала ліцензію на право виконання цих робіт (пункти 1.2., 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);

15) не наданий договір про вивід сигналу від контрольно- приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);

16) не надано підтверджуючих матеріалів щодо наявності автоматичного блокування електроприймачів систем вентиляції, кондиціонування у разі пожежі відповідно (пункт 2.18 глави 2 розділу IV ППБУ);

17) приміщення пожежного поста, з якого відбувається управління системами протипожежного захисту, площею менше 15 м2 та не забезпечене природнім, аварійним освітленням відповідно до вимог ДБН В.2.5-56 (пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ);

18) складські приміщення, розташовані в підвальному поверсі не забезпечені вікнами розміром 0,9 х 1,2 м. з приямками (для випускання диму в разі пожежі) або не обладнане спеціальною системою димовидалення відповідно до ДБН В 2.5-56 (пункт 9.1 глави 9 розділу VI ППБУ);

19) приміщення торгівельного залу магазину не обладнані системою внутрішнього протипожежного водопроводу (пункт 4 розділу І пункти 1.2. глави 1 пункт 2.2 глави 2 розділу V ППБУ);

20) не проведене технічне обслуговування існуючих пожежних кранів, та перевірка їх на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у журналі обліку технічного обслуговування (пункт 2.2 глави 2 розділу V ППБУ);

21) на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку після літерного індексу «ПК» не вказаний інвентарний номер та номер телефону для виклику пожежної охорони (пункт 2.2 глави 2 розділу V ППБУ);

22) отвір в приміщенні електрощитової не обладнаний протипожежними дверима з класом вогнестійкості не менше ЕІ 30 хвилин відповідно до вимог ДБН В.1.1-7 (пункт 2.3 глави розділу III ППБУ);

23) допускається захаращення приміщень електрощитової сторонніми горючими матеріалами та на дверях не вказане місце зберігання ключів (пункт 2.12 глави 2 розділу III ППБУ);

24) комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах підсобних приміщень та торгівельного залу не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод (пункт 2.4 глави 2 розділу III ППБУ);

25) отвори в протипожежних перешкодах між складськими приміщеннями та торгівельним залом не обладнані протипожежними дверима ІІ-го типу з класом вогнестійкості не менше ЕІ ЗО хвилин відповідно до вимог ДБН В.1.1-7 (пункт 2.3 глави 2 розділу III ППБУ);

26) не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни, перегородки, міжповерхове перекриття відповідно до вимог ДБН В.1.1-7 (пункт 2.3 глави 2 розділу III ППБУ);

27) шляхи евакуації в допоміжних, складських приміщеннях та сходовій клітині захаращені матеріальними цінностями (продукцією в коробках та паперовою тарою), а двері з торгівельної зали заблоковані стелажами (пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ);

28) двері евакуаційного виходу з торгівельної зали заблоковані стелажами, в порушення вимог ДБН В.1.1- 7 (пункт 2.23 глави 2 розділу III пункт 11 розділу II ППБУ);

29) на вантажно-розвантажувальній рампі допускається зберігання товарів і тари (пункт 4.11 глави 4 розділу VI ППБУ);

30) ширина основних евакуаційних проходів у торговельних залах торговельного залу менша за 2,5 м., відповідно до вимог ДБН В.2.2-23 (пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ);

31) евакуаційний вихід з приміщень, біля входу в підвал, не забезпечений замками що легко відчиняються з середини (пункт 2.27 глави 2 розділу III ППБУ);

32) із торговельного залу магазину не передбачено не менше двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК 1, які мають двері з пристроями для самозачинення та ущільнення в притулах, відповідно до вимог ДБН В.2.2-23 (пункти 2.23,2.26 глави 2 розділу III ППБУ);

33) з підвального поверху будівлі магазину не передбачено другого розосередженого евакуаційного виходу, в порушення вимог ДБН В. 1.1 -7 (пункт 2.23 розділу III ППБУ);

34) не проведено розрахунки (з врахуванням зміни кількості відвідувачів тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі (пункт 2.33 глави 2 розділу III ППБУ);

35) у складських приміщеннях, для зберігання цукру в мішках, відстань між стінами та штабелями менше 0,8 м. (пункт 9.1 глави 9 розділу VI ППБУ);

36) не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки для приміщень складського призначення, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ);

37) приміщення не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) (пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ);

38) не проведене технічне обслуговування існуючих вогнегасників (пункт 3.17 глави 3 розділу IV ППБУ);

39) приміщення магазину не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі, для працівників магазину (пункт 4.7 глави 4 розділу VI ППБУ);

40) приміщення не забезпечені знаками безпеки згідно ГОСТ 12.4.026-76 та ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форми та колір» (пункт 8 розділу II ППБУ);

41) не пройдено навчання з питань цивільного захисту керівником або уповноваженою особою на виконання функцій цивільного захисту на територіальних курсах (стаття 91 Кодексу цивільного захисту України);

42) один раз на півроку не проводяться практичні тренування всіх задіяних працівників щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей (пункт 5 розділу II ППБУ).

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред`явлених позовних вимог, звертає увагу на таке.

Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами (частина четверта статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Згідно частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Частиною четвертою статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

В силу вимог пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі по тексту - Положення №1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з пунктом 3 Положення №1052 основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено в частині першій статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи із системного аналізу вказаних положень законодавства, суд приходить до висновку, що можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС у м. Києві до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства виникає виключно за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом.

Відповідач надав до суду заперечення щодо встановлених в акті порушень та докази на підтвердження усунення частини порушень, зокрема, копії актів прийняття-здачі виконаних робіт та надання послуг, акта прийняття автоматичної установки пожежної сигналізації в експлуатацію та акта випробування, протоколу засідання комісії з навчання та перевірки знань керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, фотоматеріали.

Суд звертає увагу на те, що надані відповідачем докази не підтверджують усунення відповідачем встановлених в акті перевірки порушень, з огляду на таке.

Фотоматеріали, які відповідач долучив до матеріалів справи не дають можливості суду ідентифікувати місцевість, у якій здійснювалась фотофіксація, тобто встановити, що ці фотоматеріали стосуються об`єкта перевірки.

Крім того, без візуального огляду не можливо встановити, зокрема, забезпечення експлуатації кабелю і проводів на вантажно-розвантажувальній рампі із належною ізоляцією, облаштування електричних вимикачів складських приміщень негорючим матеріалом тощо.

Частиною першою статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що підставою для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Таким чином, відповідач повинен звернутись з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням і для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки. Проте матеріали справи не містять доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в акті перевірки та проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.

Правова позиція аналогічного змісту викладена в постанові Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі №820/10989/15.

Також матеріали справи не містять висновку позивача, що відповідач усунув зафіксовані в акті перевірки порушення, а тому суд дійшов висновку, що станом на момент прийняття судом рішення, відповідач не усунув порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Суд зазначає, що такий захід реагування як повне зупинення експлуатації приміщень є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та часткове усунення відповідачем порушень не свідчить про усунення ризиків завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічна правова позиція викладене в постанові Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі №640/18916/18.

З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки зі встановленими порушеннями направлений уповноваженій особі відповідача, що підтверджується відповідною відміткою на акті та не заперечується відповідачем.

У пункті 17 протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до частини другої статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення КИ №078087/139 директор ТОВ «ЕКО» Товпига Т.М. поставила свій підпис, зазначивши «з протоколом згодна».

Станом на момент прийняття рішення судом, відповідач не надав будь-яких доказів, які б свідчили про усунення ним порушень, зафіксованих в акті перевірки.

Враховуючи не надання відповідачем належних та допустимих доказів, які б свідчили про усунення ним встановлених в Акті перевірки порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання відповідача відключити електроживлення та накласти печатки на електрощити та вхідні двері магазину за адресою: проспект Гонгадзе, 20 у Подільському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Відповідно до частини першої статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

З метою реалізації цього рішення суд вважає за можливе покласти на ГУ ДСНС у м. Києві обов`язки щодо забезпечення виконання рішення. При цьому, покладення на позивача обов`язку щодо забезпечення виконання даного рішення, надає йому право самостійно визначати спосіб виконання, у межах, визначених законодавством.

Разом із тим, покладення на позивача обов`язків щодо контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, не стосуються предмета позову, а тому не приймаються до уваги.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ГУ ДСНС у м. Києві щодо застосування заходів реагування є доведеними, підтверджуються необхідними доказами та підлягають задоволенню.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень стягнення судового збору з відповідача не передбачено.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО», шляхом зобов`язання відповідача відключити електроживлення та накласти печатки на електрощити та вхідні двері магазину за адресою: проспект Гонгадзе, 20 у Подільському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

3. Покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві обов`язок щодо забезпечення виконання даного рішення.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13; ідентифікаційний код 38620155);

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО» (03039, м. Київ, проспект Науки, 8) ідентифікаційний код 32104254).

Суддя В.А. Кузьменко