Справа № 120/4772/22
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

18 серпня 2022 р. Справа № 120/4772/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воробйової Інни Анатоліївни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі- ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі - Головне управління ДПС у м.Києві, відповідач) із позовом, в якому просив зобов`язати здійснити подання (сформований електронний висновок) до Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві про повернення на користь ОСОБА_1 зарахованих до бюджету коштів в сумі 30 720, 26 грн., з яких 28 357, 16 грн. помилково утриманого з ОСОБА_1 податку на доходи фізичних осіб та 2 363, 10 гривень помилково утриманого військового збору по договору купівлі - продажу акцій від 27.08.2021 р.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказав, що 27.08.2021 р. продав належні йому на праві власності прості іменні акції за номінальною ціною. Однак, під час оформлення професійним торговцем помилково утримано податки, а саме: 18 % ПДФО та 1, 5% військового збору, адже внаслідок здійснення угоди по продажу акцій не отримав прибутку, відтак звільнений від сплати відповідних зборів.

В листопаді 2021 р. ОСОБА_1 звернувся до Головного управління ДПС у м. Києві із заявою про повернення помилково сплачених коштів, однак відповіді не отримав, що і стало підставою для звернення до суду.

Ухвалою від 27.06. 2022 р. відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

18.07.2022 р. надійшов відзив, в якому представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову вказуючи на те, що у податкового органу відстуня інформація щодо поданих декларацій позивача за 2019 - 2021 р., відтак за останнім не обліковується помилково та/або надміру сплачених коштів із ПДФО і військового збору. Також вказав, що відповідні податки сплачені не безпосередньо позивачем, а ТОВ "Фінанста".

Відтак, на думку податкового органу, відсутні підстави вважати , що кошти в сумі 28357, 16 грн. та 2 363, 10 грн. сплачені помилково, а тому не підлягають поверненню.

01.08.2022 р. надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вказав на необгрунтованість відзиву та зазначив, що кошти сплачені до державного бюджету в сумі 28 357, 16 грн. та 2 363, 10 грн., хоча й професіййним торговцем, однак від його імені та з його доходів договору купівлі - продажу акцій від 27.08.2021 р., що відповідає вимогам чинного законодавства.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 162.1 статті 162 Податкового кодексу України платниками податку з доходів фізичних осіб є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи; фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент.

Відповідно до пункту 163.1 статті 163 Податкового кодексу України об`єктами оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Згідно з підпунктом 164.2.9 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України базою оподаткування є інвестиційний прибуток від проведення платником податку операцій з цінними паперами, деривативами та корпоративними правами, випущеними в інших, ніж цінні папери, формах, крім доходу від операцій, зазначених у підпунктах 165.1.2, 165.1.40 і 165.1.52 пункту 165.1 статті 165 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 170.2.1 пункту 170.2 статті 170 Податкового кодексу України облік загального фінансового результату операцій з інвестиційними активами ведеться платником податку самостійно, окремо від інших доходів і витрат. Для цілей оподаткування інвестиційного прибутку звітним періодом вважається календарний рік.

Згідно з підпунктом 170.2.2 пункту 170.2 статті 170 Податкового кодексу України інвестиційний прибуток розраховується як позитивна різниця між доходом, отриманим платником податку від продажу окремого інвестиційного активу, та його вартістю, що визначається із суми витрат на придбання такого активу з урахуванням норм підпунктів 170.2.4-170.2.6 цього пункту (крім операцій з деривативами).

При застосуванні платником податку норм підпункту 170.2.9 цього пункту податковий агент - професійний торговець цінними паперами, включаючи банк, з метою визначення об`єкта оподаткування під час виплати платнику податку доходу за придбані у нього інвестиційні активи враховує документально підтверджені витрати такого платника на придбання цих активів.

Підпунктом 170.2.6 пункту 170.2 статті 170 Податкового кодексу України визначено, що до складу загального річного оподатковуваного доходу платника податку включається позитивне значення загального фінансового результату операцій з інвестиційними активами за наслідками такого звітного (податкового) року.

Загальний фінансовий результат операцій з інвестиційними активами визначається як сума інвестиційних прибутків, отриманих платником податку протягом звітного (податкового) року, зменшена на суму інвестиційних збитків, понесених платником податку протягом такого року.

Із процитованого видно, що оподаткуванню підлягає саме інвестиційний прибуток, який розраховується як позитивна різниця між доходом, отриманим платником податку від продажу окремого інвестиційного активу, та його вартістю, що визначається із суми витрат на придбання такого активу з урахуванням норм підпунктів 170.2.4-170.2.6 цього пункту (крім операцій з деривативами).

Так, судом встановлено, що згідно договорів купівлі- продажу цінних паперів №БВ 22 від 13.02.2019 р., №БВ 24 ОСОБА_1 придбав прості іменні акції в кількості 58 180 штук номінальною вартістю 0, 25 грн. за одну акцію.

Також ОСОБА_1 згідно договорку купівлі продажу цінних паперів №БВ 60 від 16.08.2019 р. придбав прості іменні акції в кількості 571 979 штук номінальною вартістю 0, 25 грн.за одну акцію. Тобто загальна кількість придбаних іменних акцій позивачем склала 630 159.

27.08.2021 р. між ОСОБА_1 (далі - продавець) та ОСОБА_2 (далі - покупець) укладено договір купівлі- продажу цінних паперів №БВ -2021/08/27-1/1/1 згідно умов якого продано прості імені акції в кількості 630 159 штук номінальною вартістю 0,25 грн. за одну акцію.

Отже, ОСОБА_1 здійснив продаж належних йому акцій в серпні 2021 р. за ціною аналогічною тій за якою придбав прості іменні акції в 2019 році.

Суд акцентує увагу, що оподаткуванню підлягає саме інвестиційний прибуток, який розраховується як позитивна різниця між доходом, отриманим платником податку від продажу окремого інвестиційного активу, та його вартістю, що визначається із суми витрат на придбання такого активу .

Однак, така позитивна різниця між доходом отриманим ОСОБА_1 від продажу простих іменних акцій згідно договору №БВ -2021/08/27-1/1/1 від 27.08.2021 р. та вартістю придбання останнім такого активу відсутня.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що ОСОБА_1 від продажу акцій за договором №БВ -2021/08/27-1/1/1 від 27.08.2021 р. не отримано інвестиційний прибуток у розумінні положень пункту 170.2 статті 170 ПК України, як наслідок, відсутній об`єкт оподаткування, а отже відсутні й підстави для сплати податку з доходів фізичних осіб та військового збору.

При цьому, суд не приймає до уваги доводи відповідача стосовно того, що кошти сплачені не особисто ОСОБА_1 , відтак не підлягають повернення останнім, виходячи з наступного.

В розумінні пп.14.1.180 п. 14.1. статті 14 ПК України, податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі) зобов`язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу;

Відповідно до пп. 170.2.9 п.170.2 статті 170 ПК України податковим агентом платника податку, який здійснює операції з інвестиційними активами з використанням послуг професійного торговця цінними паперами, включаючи банк, є такий професійний торговець. Податковий агент під час кожного нарахування платнику інвестиційного прибутку нараховує (утримує) податок за ставкою, визначеною підпунктом 167.5.1 пункту 167.5 статті 167 цього Кодексу, та сплачує (перераховує) утриманий податок до бюджету під час кожного нарахування такого доходу, що не звільняє платника податку від подання річної податкової декларації при отриманні ним доходу, зазначеного у цьому пункті.

Відповідно п.4.2 , 4.3, 4.4. договору купівлі- продажу №БВ -2021/08/27-1/1/1 27.08.2021 р. продавець сплачує повіреному покупця ТОВ "Фінаста" податок з доходів фізичних осіб для подальшого перерахування до державного бюджету в сумі 28 357, 16 грн. та військовий збір в сумі 2 363, 10 грн. Повірений покупця зобов`язаний перерахувати 100 % сум зазначених в п.4.2 та 4.3 в Державний бюджет України від імені Продавця з моменту отримання податку на дохід та військового збору від продавця протягом 3 -ох банківських днів.

Отже, як видно саме податковий агент платника податку, який здійснює операції з інвестиційними активами з використанням послуг професійного торговця цінними паперами здійснюєж нарахування та плату відповідних податків та зборів саме з доходів певної особи.

Більш того, умовами договору визначено , що ОСОБА_1 здійснює перерахування повіреному покупця ТОВ "Фінаста" податок з доходів фізичних осіб для подальшого перерахування до державного бюджету в сумі 28 357, 16 грн. та військовий збір в сумі 2 363, 10 грн., а останній перераховує такі кошти.

Більш того, як видно із матеріалів справи, згідно платіжних доручень №2164 , №2165 від 28.08.2021 р., ТОВ "Фінанста" сплачено податок на доходи фізичних осіб з доходів за ОСОБА_1 зг. дог. №БВ -2021/08/27-1/1/1 кошти в сумі 28 357, 16 грн. та військовий збір в сумі 2 363, 10 грн.

Отже, кошти в сумі 30 720, 26 грн. перераховані на ПДФО та військовий збір, сплачені з сум, що отримані ОСОБА_1 .. При цьому сплачені безпідставно, відповідно, останній має право на їх повернення.

В свою чергу, порядок повернення помилково зарахованих коштів визначається Порядком повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженим наказом МФУ від 03.09.2013 №787 (далі - Порядок №787).

В розумінні п.1 розділу 1 Порядку №787 помилково зараховані кошти - кошти, що сплачені платником за видом доходів, який не відповідає суті платежу (збору), визначеного в абзаці третьому цього пункту, та/або до невідповідного бюджету.

Пунктом 3 розділу 1 Порядку №787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у національній валюті здійснюється Казначейством або головними управліннями Казначейства з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями), відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.

Відповідно до п. 5 розділу 1 Порядку №787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.

У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, до Казначейства подається висновок відповідно до Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11 лютого 2019 року № 60, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 квітня 2019 року за № 370/33341.

Заява про повернення коштів з бюджету складається та подається платником до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, з платежу, який підлягає поверненню (крім повернення судового збору, за виключенням помилково зарахованого), із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності: найменування платника (суб`єкта господарювання) (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер ппаспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (для фізичної особи за її згодою), причина повернення коштів з бюджету, найменування та місцезнаходження банку, в якому відкрито рахунок отримувача коштів, та реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).

Відповідно до п. 1, 2, 4,5, 7, 8 , 9 розділу 3 Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом МФУ від 11.02.2019 р. №60 (далі - Порядок №60) повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються територіальним органом ДПС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДПС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Заява може бути подана платником до територіального органу ДПС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-телекомунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок), та визначає напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються:

на поточний рахунок платника податку в установі банку;

на єдиний рахунок (у разі його використання);

на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету;

у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету.

Після надходження до територіального органу ДПС подана в електронній формі заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Журналу опрацювання заяв на повернення (далі - Журнал), який ведеться засобами інформаційно-телекомунікаційної системи органів ДПС.

Якщо за результатами розгляду заяви підрозділом територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, встановлено правомірність повернення коштів, працівник цього підрозділу вносить до Журналу відмітку про правомірність повернення відповідної суми коштів.

Внесення до Журналу відмітки про правомірність повернення коштів здійснюється не пізніше 18:00:

дев`ятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних державному бюджету;

одинадцятого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви у разі повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами.

У разі якщо за результатами розгляду заяви правомірність повернення коштів не встановлено, у строки, визначені абзацами другим-четвертим цього пункту, підрозділ територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, готує та направляє платнику письмове повідомлення з відмовою у поверненні коштів із зазначенням причини такої відмови.

Після внесення до Журналу відмітки підрозділу територіального органу ДПС, що виконує функції з адміністрування відповідного податку, збору, платежу, підрозділ територіального органу ДПС, що виконує функції з погашення боргу, проставляє у Журналі відмітку про наявність або відсутність податкового боргу та правомірність або неправомірність за таких умов повернення коштів.

На заяви щодо яких у Журналі встановлено відмітки підрозділів, що виконують функції з адміністрування відповідних податків, зборів, платежів та погашення боргу, здійснюється накладання кваліфікованих електронних підписів керівників (заступників керівників) цих підрозділів у строки, визначені в абзацах другому-четвертому пунктів 5, 6 цього розділу.

Інформація про повернення, щодо якого у Журналі здійснено накладання кваліфікованих електронних підписів керівників (заступників керівників) підрозділів територіального органу ДПС, що виконують функції з адміністрування відповідних податків, зборів, платежів та погашення боргу, автоматично вноситься до Реєстру узгоджених повернень, який ведеться засобами інформаційно-телекомунікаційної системи органів ДПС.

Реєстр узгоджених повернень містить, зокрема, дані про податковий номер або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний територіальний орган ДПС і мають відмітку у паспорті), найменування або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) (для фізичних осіб), дату та номер заяви про повернення коштів, назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, суму помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу або коштів, сплачених на єдиний рахунок, дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок) або реквізити єдиного рахунку, на який помилково та/або надміру сплачені кошти, напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються.

Опрацювання Реєстру узгоджених повернень здійснюється шляхом формування електронних висновків про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені (далі - електронні висновки) за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку структурним підрозділом територіального органу ДПС, на який покладено функцію з формування таких електронних висновків.

Формування електронних висновків здійснюється територіальними органами ДПС щодня (крім вихідних, святкових та неробочих днів) з урахуванням календарної черговості розміщення інформації у Реєстрі узгоджених повернень.

На кожний сформований електронний висновок накладаються кваліфіковані електронні підписи керівника (заступника керівника) структурного підрозділу, що сформував висновок, керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС та кваліфікована електронна печатка такого органу.

Сформовані електронні висновки про повернення з бюджету помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками територіальних органів ДПС у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви ДПС в автоматичному режимі надсилає до Казначейства для виконання.

Сформовані електронні висновки про повернення з єдиного рахунка помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками територіальних органів ДПС у строк не пізніше 17:00 третього робочого дня після надходження заяви ДПС в автоматичному режимі надсилає до Казначейства для виконання.

Електронні висновки про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами (крім платежів, які сплачені у 2016 році до місцевих бюджетів населених пунктів Донецької та Луганської областей, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють своїх повноважень, перелік яких затверджений Кабінетом Міністрів України (далі - непідконтрольні території), та акцизного податку з виробленого в Україні та ввезеного на митну територію України пального), направляються до Казначейства для виконання за умови їх погодження з відповідними місцевими фінансовими органами.

Із процитованого видно, що повернення помилково перерахованих коштів до державного бюджету здійснються на підставі електронного висновку про повернення з бюджету помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, які формуються територіальнми органами ДПС.

За таких обставин, враховуючи, що з ОСОБА_1 помилково утримано податок з доходів фізичних осіб в сумі 28 357, 16 грн. та військовий збір в сумі 2 363, 10 грн., слід зобов`язати відповідача здійснити подання сформованого електронного висновку до Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві про повернення на користь ОСОБА_1 зарахованих до бюджету коштів в сумі 30 720, 26 грн., з яких 28357, 16 грн. помилково утриманого з ОСОБА_1 податку на доходи фізичних осіб та 2363, 10 гривень помилково утриманого військового збору по договору купівлі - продажу акцій від 27.08.2021 р.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Отже, як видно відшкодовуюються витрати, які підлягають оплаті відповідно до положень цього Кодексу.

Враховуючи наведену норму, витрати понесені позивачем у даній справі в сумі 992,40 грн. судового збору підлягають відшкодуванню повністю.

Що стосується процесуального питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, то суд при його вирішенні керується наступними мотивами.

Відповідно до положень статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Статтею 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до статті 30 вказаного Закону, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до частини 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Аналіз наведених правових норм дає підстави вважати, що документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації сторін, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інші витрати, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу представником позивача надано договір про надання правової допомоги №01-06/22 від 15.06.2022 року, акт виконаних робіт згідно вказаного договору від 30.07.2022 року, що містить перелік (опис) наданих послуг, а також квитанція від 30.07.2022 р. року, що підтверджує оплату у розмірі 5000, грн. за надані послуги.

Як видно з матеріалів справи, 15.06.2022 року між позивачем та адвокатом Шлінчуком А.І. укладено договір про надання правової допомоги. За умовами цього договору адвокат зобов`язується за завданням клієнта надати у відповідності до умов цього Договору правову допомогу, а клієнт зобов`язується прийняти правову допомогу та оплатити її.

Згідно висновків, викладених Верховним Судом у постанові від 09.04.2019 р. по справі № 826/2689/15, надання належних та допустимих доказів на підтвердження витрат, понесених у зв`язку з вчиненням окремих процесуальних дій поза судовим засіданням, а також часу, витраченого на підготовку позовної заяви та інших процесуальних документів, з урахуванням тривалості розгляду справи, є підставою для задоволення вимог про відшкодування витрат на правничу допомогу.

Доказом понесення витрат позивача на правничу допомогу є платіжне доручення від 08.10.2019 року, за яким позивач сплатив гонорар у розмірі 4000 грн., на виконання умов договору від 19.09.2019 року.

Як видно із акта виконаних робіт згідно договору про надання правової допомоги від 15.06.2022 року, а також опису наданих послуг, позивачеві надано такі юридичні послуги, як надання усної консультації - 1000 грн., підготовка заяви до податкового органу - 1000 грн., підготовка позову 2000 грн., підготовка відповіді на відзив 1000 грн., на загальну суму 5000 грн.

Проаналізувавши розрахунок витрат на надання правової допомоги та враховуючи критерій обґрунтованості та доцільності понесених позивачем витрат, суд вважає розмір витрат на оплату послуг адвоката у даній адміністративній справі співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт та значенням справи для сторони.

Відтак, витрати на правничу допомогу понесені позивачем підлягають відшкодуванню в повному обсязі.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві здійснити подання сформованого електронного висновку до Головного управління Державної казначейської служби України у м.Києві про повернення на користь ОСОБА_1 зарахованих до бюджету коштів в сумі 30 720, 26 грн., з яких 28 357, 16 грн. помилково утриманого податку на доходи фізичних осіб та 2 363, 10 грн. помилково утриманого військового збору по договору купівлі - продажу акцій від 27.08.2021 р.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , індет.код. НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 992,40 (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок) та витрати на правничу допомогу в сумі 5000 (п`ять тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (вул. Шолуденка,33/19,,м. Київ код 44116011).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , індет.код. НОМЕР_1 ).

Відповідач:Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (вул. Шолуденка,33/19,,м. Київ код 44116011).

Повний текст рішення сформовано: 18.08.22 р.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна