Справа № 640/8987/20
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8987/20 Суддя (судді) першої інстанції: Добрянська Я.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О., Кучми А.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівель - відкритих торгів (ідентифікатор закупівель ID: UA-2020-02-06-000183-а) за предметом закупівлі ДК 021:2015:44110000-4 - Конструктивні матеріали (Плити, лотки, кільце опорне, бордюр тротуарний) у частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема, порушення ч.4 ст.28, ч.1 ст.31, ч.1 ст.23 (помилково зазначено ст.32) Закону України «Про публічні закупівлі» (порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій), а також зобов`язання вчинити дії щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку (ідентифікатор моніторингу № UA-М-2020-03-19-000061).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 серпня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове, яким позов задовольнити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позивачем не було порушено ч.4 ст.28 Закону України «Про публічні закупівлі», а порушення строків надання роз`яснень не вплинуло на хід процедури закупівлі.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що спірний висновок складено внаслідок встановлення порушень позивачем вимог ч.1 ст.23 та ч.4 ст28 Закону України «Про публічні закупівлі», що є підставою для наслідків, встановлених ч.1 ст.31 наведеного Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

В силу п.3 ч.1 ст.311 КАС України, беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Сторони просили здійснювати розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, однак, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантин на всій території України, з огляду на достатність наявних в матеріалах справи доказів, враховуючи, що розгляд справи в суді першої інстанції відбувався в порядку спрощеного провадження і участь сторін під час апеляційного розгляду справи не є обов`язковою, колегія суддів не вбачає підстав для розгляду справи у відкритому судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 24.02.2020 КП ВО Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» затверджено тендерну документацію (нова редакція) для процедури закупівлі - відкриті торги ДК 021:2015:44110000-4 Конструкційні матеріали (Плити, лотки, кільце опорне, бордюр тротуарний) (а.с.8-20).

Наказом відповідача від 19.03.2020 №44 забезпечено проведення моніторингу закупівель, в тому числі процедуру за ідентифікатором UA-2020-06-000183-a, що проводилась позивачем (а.с.4).

06.04.2020 відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі, в якому встановлено, що Замовником 21.02.2020 було надано відповідь на запитання до процедури щодо ТД, яке опубліковане 14.02.2020, чим порушено ч.1 ст.23 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: замовник повинен протягом трьох робочих днів з дня їх оприлюднення надати роз`яснення на звернення та оприлюднити їх на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до ст.10 Закону. Крім цього, встановлено, що Замовником перевищено строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною та/або не оприлюднено в електронній системі закупівель повідомлення у разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції, чим порушено вимоги частини 4 статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі». Внаслідок чого, Північний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи передбачені ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (а.с.5).

Вважаючи такий висновок неправомірним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, виходив з того, що оскільки датою розкриття тендерних пропозицій після аукціону є 26.03.2020, замовник повинен був розглянути тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації у строк, що не перевищує 5 робочих дні з дня визначення найбільш економічно вигідною, водночас, протокол розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БЕТОНЕНЕРГО» позивачем оприлюднено 06.04.2020, тобто з перевищенням строку розгляду тендерної пропозиції, чим порушено вимоги ч.4 ст.28 Закону України «Про публічні закупівлі», крім того порушень вимог ч.1 ст.23 Закону України «Про публічні закупівлі» позивачем не заперечується.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922), Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII), в редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ст.2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.7-1 Закону №922-VIII (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків.

Частинами 6, 7 наведеної статті передбачено, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з ч.10 ст.7-1 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Колегія суддів зазначає, що у цій справі предметом оскарження є висновок Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, яким зобов`язано позивача як замовника здійснити відповідні заходи щодо усунення виявлених порушень. Такий висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, а тому має відповідати критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття,

Аналогічний висновок щодо застосування норм права неодноразово наводився Верховним Судом, зокрема у постанові від 21.01.2021 у справі №240/9993/19.

В силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає на виконання приписів закону відповідне рішення та вчиняє дії.

Щодо висновків відповідача про порушення ч.1 ст.23 Закону №922 колегія суддів звертає увагу, що в силу наведеної норми фізична/юридична особа має право не пізніше ніж за 10 днів до закінчення строку подання тендерної пропозиції звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз`ясненнями щодо тендерної документації та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення процедури закупівлі. Усі звернення за роз`ясненнями та звернення щодо усунення порушення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник повинен протягом трьох робочих днів з дня їх оприлюднення надати роз`яснення на звернення та оприлюднити його на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону.

Дійсно, з матеріалів публічної закупівлі за індентифікатором UA-2020-06-000183-a на веб-порталі Prozorro, вбачається, що відповідь на заяву від 14.02.2020 про роз`яснення процедури закупівлі було надано позивачем 21.02.2020, тобто з порушенням встановленого ч.1 ст.23 Закону №922 строку.

В той же час, колегія суддів звертає увагу, що наведене порушення жодним чином не вплинуло на результати процедури закупівлі, в той час, як кінцевий строк подання тендерних пропозицій встановлено на 09.03.2020, а початок аукціону призначено на 26.03.2020.

Стосовно порушення позивачем ч.4 ст.28 Закону №922 в частині не дотримання строку розгляду тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації, який не може перевищує 5 робочих днів, колегія суддів виходить з наступного.

В силу ч.4 ст.28 Закону №922 після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

Відповідно до інформації з офіційного веб-порталу Prozorro щодо публічної закупівлі за індентифікатором UA-2020-06-000183-a вбачається, що датою розкриття тендерних пропозицій після аукціону є 26.03.2020. Тобто замовник повинен був розглянути тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації у строк, що не перевищує 5 робочих дні з дня визначення найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції.

Колегія суддів звертає увагу, що норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини, не передбачають іншого порядку і строків перевірки тендерної документації з підстав оголошення закупівлі з очікуваною вартістю більше еквіваленту 133000 євро для товарів та послуг і 5150000 євро для робіт, а тому відповідні посилання апелянта відхиляються судом.

В той же час, в силу п.8 ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Суд зазначає, що єдиним порушенням вимог законодавства є пропуск позивачем встановлених законодавством строків, які за своєю суттю не призвели до порушення встановлених ст.3 Закону №922 принципів, відповідно до якої закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Разом з тим, спірний висновок відповідача містить зобов`язання для позивача здійснити заходи, передбачені ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

В силу ч.1 ст.31 Закону №922 Замовник відміняє торги в разі: відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг; неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель; порушення порядку оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі, повідомлення про намір укласти договір, передбаченого цим Законом; подання для участі в них менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом.

Поряд з цим, суд зазначає, що порушення позивачем строків оприлюднення протоколу розкриття пропозицій та визначення переможців не мало наслідком порушення принципів закупівлі та не призвело до не дотримання порядку визначення переможця за результатами розгляду тендерних пропозицій.

У випадку дотримання строку, встановленого ч.4 ст.28 Закону №922 не відбулось би змін у визначенні переможця процедури тендерної закупівлі за індентифікатором UA-2020-06-000183-a.

Наявність самих лише формальних порушень, які не мали наслідком вплив на процедуру публічної закупівлі, та які не призвели до порушень принципів здійснення тендерних закупівель, не може мати наслідком зобов`язання замовника вжити дій для відміни торгів, з огляду на те, що такі торги відбулись, та за їх наслідками між КП виконавчого органу Київради (КМДА) «Київтеплоенерго» та ТОВ «Бетоненерго» 17.04.2020 укладено договір №339/Д33-20.

В той же час, вимога відповідача щодо застосування наслідків, визначених ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі», за умови, коли виявлені порушення вимог законодавства не вплинули на результати процедури закупівлі, свідчить про порушення визначених у ст.3 Закону №922 принципів, в частині максимальної економії та ефективності тендерної процедури, а відміна процедури закупівлі після укладання відповідного договору, строк дії якого складав з 17.04.2020 по 31.03.2021, матиме безпідставні негативні наслідки як для замовника, так і для переможця процедури закупівлі.

Позиція щодо протиправності висновку за результатами процедури закупівлі, яким передбачено застосування ч.1 ст.31 Закону №922, у випадку, якщо виявлені порушення не вплинули на результат торгів, викладено у постанові Верховного Суду від 30.06.2022 у справі №440/2377/21, яка підлягає врахуванню судом при вирішенні спірних правовідносин.

Оскільки виявлені під час моніторингу порушення не вплинули на проведення процедури торгів в цілому та не призвели до негативних наслідків, що можна кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни, суд вважає безпідставним та необґрунтованим виносок відповідача, яким, поміж іншого, вимагається відмінити процедуру закупівлі.

Наведене відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 27.05.2021 у справі №520/646/19.

В той же час, колегія суддів відхиляє твердження апелянта щодо не чіткого зазначення відповідачем установленого законодавством порядку усунення виявлених під час перевірки порушень, оскільки за приписами ч.8 ст.7-1 Закону №922-VIII замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Суд зазначає, що правом вибору певного конкретного способу усунення виявлених у ході ревізії порушень відповідно до приписів ст.65 Господарського кодексу України наділений саме керівник підприємства. Разом з тим, якщо у вимозі не зазначено конкретного способу її виконання, то вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта права звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 820/3534/16 та у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02 квітня 2020 року у справі № 820/3534/16, від 03 червня 2020 року у справі № 826/18894/16 та від 02 червня 2022 року у справі №160/2951/20.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів вважає, що оскаржуваний висновок від 06.04.2020 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-02-06-000183-a не відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, з огляду на не врахування відповідачем всіх обставин для його прийняття, без дотримання принципу пропорційності щодо виявлених порушень та застосованих наслідків, що свідчить про наявність підстав для його скасування.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права та дійшов помилкових висновків щодо наявності підстав для відмови у задоволенні позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне скасувати його в частині із прийняттям нової постанови.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 серпня 2021 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби (04053, м.Київ, вул.Січових Стрільців, 18, ) від 06 квітня 2020 року про результати моніторингу процедури закупівель - відкритих торгів (ідентифікатор закупівель ID: UA-2020-02-06-000183-а) за предметом закупівлі ДК 021:2015:44110000-4 - Конструктивні матеріали (Плити, лотки, кільце опорне, бордюр тротуарний) у частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема, порушення ч.4 ст.28, ч.1 ст.31, ч.1 ст.23 Закону України «Про публічні закупівлі» (порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій), а також зобов`язання вчинити дії щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку (ідентифікатор моніторингу № UA-М-2020-03-19-000061).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови виготовлено 18 серпня 2022 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма