Справа № 640/7426/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2022-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2022 року м. Київ № 640/7426/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., вирішивши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу

за позовом Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України»

до Центрального Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Національна суспільна телерадіокомпанія України» (далі також - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу великих платників податків ДФС (далі також - відповідач), у якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від11.04.2019 року № в частині стягнення суми штрафу в розмірі 161 059 грн. 70 коп.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що відповідачем проведено камеральну перевірку щодо порушення строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, якою встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Позивач частково не погоджується з рішенням відповідача, прийнятим за результатами камеральної перевірки, а саме, в частині стягнення з останнього 161 059 грн. 70 коп., з огляду на наступне.

Як зазначено позивачем, податкові накладні №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 року, надіслано останнім на реєстрацію вчасно, 15.01.2019 року, проте перші квитанції по них отримано позивачем на наступний день після граничного строку.

Так, на сайті Прес-служби Державної фіскальної служби України в розділі «Новини» 15.01.2019 року розміщено оголошення про те, що у зв`язку із перенавантаженням серверу ДФС та необхідністю своєчасного прийому податкових накладних/розрахунків коригування, запити щодо отримання відомостей з ЄРПН обробляються із затримкою в часі.

Проте незважаючи на це, зазначені вище податкові накладні, які своєчасно направлено позивачем на реєстрацію до ЄРПН 15.01.2019 року, протиправно включені до Акту перевірки.

Враховуючи викладене, позивач просить суд скасувати штрафні санкції, застосовані в частині зазначених податкових накладних.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.05.2019 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Через канцелярію суду 07.06.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечує з підстав законності та обґрунтованості оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Відповідачем зазначено, що оскаржуване рішення винесене на підставі та у відповідності до норм чинного податкового законодавства за результатами перевірки позивача, з огляду на що, просить суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Щодо процесуального правонаступництва відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року № 1200 утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу. Установлено, що Державна податкова служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на зальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби та Державної митної служби.

Кабінет Міністрів України розпорядженням від 21.08.2019 року №682-р погодився з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року №227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» (Офіційний вісник України, 2019 р., № 26, ст. 900) функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску па загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

Дане розпорядження оприлюднено на офіційному сайті Кабінету Міністрів України 28.08.2019 року.

Таким чином, з 28.08.2019 року функції центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та законодавства з інших питань, виконує Державна податкова служба України.

19.06.2019 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», згідно з якою постановлено утворити, як юридичні особи публічного права, територіальні органи Державної податкової служби за переліком, згідно з додатком 1, зокрема, Офіс великих платників податків ДПС, та постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком, згідно з додатком 2, у тому числі, Офіс великих платників податків ДФС реорганізовується шляхом приєднання до Офісу великих платників податків ДПС.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року № 537 установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби.

Відповідачами в адміністративній справі № 826/17576/18 визначено Державну фіскальну службу України та Офіс великих платників податків ДФС.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, Державна фіскальна служба України () з 17.05.2019 року перебуває в стані припинення.

Разом з тим, Державну податкову службу України () створено як юридичну особу, про що 17.05.2019 року внесено запис 1 085321.

Крім того, Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби () з 05.08.2019 року перебуває в стані припинення.

Разом з тим, Офіс великих платників податків Державної податкової служби () створено як юридичну особу, про що 30.07.2019 року внесено запис № 0086628.

Наказом ДПС України від 12.07.2019 року №15 затверджено Положення про Офіс великих платників податків ДПС, з якого висновується, що Офіс великих платників податків ДПС є правонаступником усіх прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДФС.

Відповідно до наказу Офісу великих платників податків ДПС від 29.08.2019 року № 9 «Про початок діяльності Офісу великих платників податків ДПС», у зв`язку із розпорядженням Кабінету Міністрів України віл 21.08.2019 року № 682-р «Питання Державної податкової служби», керуючись Положенням про Офіс великих платників податків ДПС, затвердженим наказом ДПС від 12.07.2019 року №15 та листом ДПС від 28.08.2019 року № 544/7/99-00-01-01-02, наказано розпочати виконання Офісом великих платників податків ДПС функцій і повноважень Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС.

Таким чином, Офіс великих платників податків Державної податково служби є правонаступником Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби.

Враховуючи викладене, у зв`язку з реорганізацією органів Державної фіскальної служби України, суд дійшов висновку про заміну відповідача у справі - Офіс великих платників податків ДФС його правонаступником Офісом великих платників податків ДПС

Крім того судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року №1200 утворено Державну податкову службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а також встановлено, що Державна податкова служба України є правонаступником майна, прав та обов`язків Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" утворено територіальні органи Державної податкової служби, в тому числі Офіс великих платників податків ДПС. Пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року № 537 визначено, що територіальні органи Державної податкової служби є правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності.

30.07.2019 року відбулась державна реєстрація юридичної особи - Офісу великих платників податків ДПС (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11г, ), яка є правонаступником Офісу великих платників податків ДФС, як орган виконавчої влади.

Згідно з наказом Офісу великих платників податків ДПС від 29.08.2019 року №9 "Про початок діяльності Офісу великих платників податків ДПС" розпочато виконання Офісом великих платників податків ДПС повноважень Офісу великих платників податків ДФС.

Таким чином, починаючи з 29.08.2019 року Офіс великих платників податків ДПС почав діяльність, як орган виконавчої влади та є правонаступником Офісу великих платників податків ДФС.

У подальшому, постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 року №893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби згідно визначеного Кабінетом Міністрів переліку, до якого входить і Офіс ВПП ДПС.

На підставі наказу Державної податкової служби України від 30.09.2020 року №529 на базі ліквідованого Офісу ВПП ДПС та його територіальних управлінь утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби нові управління по роботі з великими платниками податків.

Відповідно до пункту 7 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 року №227, ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Відповідно до пункту 1 Положення про Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 року №643, Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, забезпечує реалізацію повноважень ДПС у взаємовідносинах з великими та іншими платниками, які перебувають на обліку в цьому управлінні, і здійснює їх податкове супроводження, є правонаступником майна, прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДПС () у відповідних сферах діяльності.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 30.09.2020 року здійснено державну реєстрацію створення відокремленого підрозділу юридичної особи Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г), про що міститься відповідний запис №008085321).

Натомість, відповідно до інформації в Єдиному державному реєстрі Офіс ВПП ДПС () з 22.10.2020 року перебуває в стані припинення, про що свідчить запис №013086628.

Так, відповідно до наказу Державної податкової служби України від 24.12.2020 року №755 з 01.01.2021 року розпочато здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 року №529 повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 постанови №893.

Таким чином, з 01.01.2021 року розпочато виконання Центральним Міжрегіональним управлінням Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків функцій і повноважень Офісу ВПП ДПС, що припиняється, з реалізації державної податкової політики.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

Відповідно до сформованої Верховним Судом практики, зокрема: постанова від 10.09.2020 року у справі № 420/5772/18, від 06.10.2020 року у справі № 804/958/17, від 10.10.2020 року у справі №804/958/17, від 03.12.2020 року у справі № 805/2173/16-а, від 30.12.2020 року по справі 805/4361/17-а, у випадку, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про заміну відповідача - Офіс великих платників податків ДПС () на правонаступника - Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г).

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Публічне акціонерне товариство «Національна суспільна телерадіокомпанія України» () станом не день виникнення спірних правовідносин перебуває на обліку в Офісі великих платників податків ДФС.

На підставі пункту 200.10 статті 200 та підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 Податкового кодексу України Офісом великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.01.2017 року по 31.01.2019 року, про що складено Акт від 18.03.2019 року №782/28-10-44-06/23152907 (далі також - Акт перевірки).

Згідно з Актом перевірки встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних (Таблиця №1) в Єдиному реєстрі податкових накладних визначених п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України на загальну суму 2 052 861, 11 грн.

03.04.2019 позивачем подано заперечення №03-2/1324 на Акт перевірки щодо протиправності визначення грошового зобов`язання в частині направлених на реєстрацію податкових накладних, складених 31.12.2018 року, вчасно, 15.01.2019 року, в той час, як квитанції про неприйняття яких направлено позивачу 16.01.2019 року, що свідчить про дотримання позивачем строків реєстрації.

Листом Офісу великих платників податків ДФС від 08.04.2019 року №17836/10/28-10-44-06-26 «Про розгляд заперечень» висновки Акта перевірки залишено без змін.

На підставі Акта перевірки Офісом великих платників податків ДФС прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.04.2019 року №, яким накладено на позивача штрафні санкції на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України за порушення граничних термінів реєстрації ПН/РК за період з 01.01.2017 року по 31.01.2019, у таких розмірах: за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних до 15 календарних днів - у розмірі 1 871 310,32 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів - у розмірі 32 968,26 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 31 до 60 календарних днів - у розмірі 29 010,10 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 61 календарний день і більше - у розмірі 119 572,43 грн.; Загальна сума штрафу, згідно розрахунку-додатку до податкового повідомлення-рішення у розмірі 40% склала 47 828,98 грн., а загальна сума 250 256,74 грн.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 11.04.2019 року № в частині стягнення в розмірі 161 059,70 грн. протиправним, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, пояснення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів врегульовано Податковим кодексом України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі також - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Разом з тим, згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з пунктом 201.7 статті 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 187.1 статті 187 ПК України передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзаців 1 та 2 пункту 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством; платникам податків забороняється формування показників податкової звітності на підставі даних, не підтверджених зазначеними документами.

Так, згідно з абзацом 6 пункту 192.1 статті 192 ПК України розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Отже, приписами зазначених норм права встановлено обов`язок особи скласти в установлені терміни податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, а саме, з настанням однієї із подій: або зарахування коштів на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, або відвантаження поставленого товару.

Тобто, обов`язок скласти та зареєструвати податкову накладну виникає з моменту виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість, а податкові зобов`язання з податку на додану вартість виникають при здійсненні господарської операції яка є об`єктом оподаткування податком на додану вартість за правилом «першої події».

Судом встановлено, що по податковим накладним №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 року, вказаними в Акті перевірки як такі, що подані з порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних на загальну суму ПДВ 1 610 596, 86 грн., відповідачем застосовано штрафні санкції за порушення строків реєстрації у розмірі 10 % 161 059, 70 грн.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем за допомогою програмного забезпечення, використовуючи автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів», направлено в електронному форматі до ДФС для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні:

- №378 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 16:59 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття сформовано ДФС 16.01.2019 о 10:40 год.;

- № 237//12 від 31.12.2018 подана на реєстрацію 14.01.2019 року о 16:26 год., квитанції позивачем не отримано, повторно направлено на реєстрацію 15.01.2019 року за №121, граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 року о 09:42 год.;

- №30//19 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 19:04, граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 року о 10:39 год.;

- №119//12 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 16:11, граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 року о 11:55 год.;

- №393 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 15:32 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про прийняття документ прийнято 16.01.2019 року о 10:44 год.;

- №391 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 15:39, граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак квитанцію сформовано 15.01.2019 року яку отримано позивачем о 20:28 год. в післяопераційний час;

- №421//12 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 16:05, граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 року о 08:00 год.;

- №12//27 від 31.12.2018 року (на суму 61 949, 46 грн.) подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 19:30, граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 року о 08:00 год.;

- №12//27 від 31.12.2018 року (на суму 1 305, 94 грн.) подана на реєстрацію 14.01.2019 року о 14:35 год., 15.01.2019 року о 20:03 год. та 15.01.2019 року 15.01.2019 року о 22:14 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, однак відповідно до квитанції про неприйняття документ сформовано ДФС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- №406 від 31.12.2018 року подана на реєстрацію 15.01.2019 року о 19:01 год., граничним днем реєстрації є 15.01.2019 року, квитанція про неприйняття сформована ДФС 15.01.2019 року о 19:03 год., проте отримана позивачем у системі Медок 16.01.2019 року о 13:56 год.

Абзацом 13 пункту 201.10 статті 201 ПК України передбачено, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з абзацом 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 (далі також - Порядок № 1246), операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Отже, судом встановлено, що позивачем не порушено встановленого часу операційного дня для реєстрації податкових накладних №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 року, адже всі спірні податкові накладні були подані в робочій день 15.01.2019 року до 20-ї години.

Таким чином, оскільки затримка реєстрації податкових накладних №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних виникла не з вини позивача, суд приходить висновку про протиправність застосування контролюючим органом до нього штрафу в цій частині.

За вказаними податковими накладними №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 року сума ПДВ становить 1 610 596 грн. 86 коп., перевищення терміну реєстрації, за розрахунком відповідача, становить 1 день по всім накладним. Таким чином, сума штрафу в розмірі 10% що застосована відповідачем за податковим повідомленням-рішенням від 11.04.2019 року № за вказаними вище накладними становить 161 059,00 грн.

Суд при вирішенні даної справи враховує правову позицію, висловлену у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.07.2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції», яке згідно із Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так, у пункті 110 вказаного рішення Європейський суд з прав людини дійшов висновку про те, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

Отже, суд дійшов висновку про скасування податкового повідомлення-рішення від 11.04.2019 року № Офісу великих платників податків державної податкової служби в частині застосування штрафних санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України за порушення граничних термінів реєстрації наступних податкових накладних №№ 378, 237//12, 30//19, 119//12, 393, 391, 421//12, 12//27, 12//27, 406 від 31.12.2018 року у сумі 161 059, 00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У матеріалах справи міститься платіжне доручення від 23.04.2019 року №1139, яким підтверджується сплата позивачем судового збору у розмірі 3 753, 85 грн.

З огляду на задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі, суд дійшов висновку про стягнення сплаченої суми судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Центрального Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків на користь Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України».

Керуючись статтями 6, 9, 12, 73-80, 241, 245, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від11.04.2019 року № в частині стягнення суми штрафу в розмірі 161 059 грн. 70 коп.

3. Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України» (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Іллєнка, 42) суму сплаченого судового збору у розмірі 3 753,85 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Центрального Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач: Публічне акціонерне товариство «Національна суспільна телерадіокомпанія України» (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Іллєнка, 42);

Відповідач: Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г).

Повне рішення суду складено 10.05.2022 року.

Суддя Л.О. Маруліна