Справа № 640/29127/20
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2022-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 травня 2022 року м. Київ № 640/29127/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівська Н.А., ознайомившись з матеріалами адміністративної справи

за позовом Товариства обмеженою відповідальністю "Науково-Впроваджувальна Фірма "Порт"
до Головного управління ДПС у м. Києві
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа №640/29127/20 за позовом Товариства обмеженою відповідальністю "Науково-Впроваджувальна Фірма "Порт" до Головного управління ДПС у м. Києві визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень від 02.11.2020 №007890902 та №.

На підставі розпорядження про повторний автоматизований розподіл від 26.04.2022 №156 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2022 визначено суддю Добрівську Н.А. для розгляду адміністративної справи №640/29127/20 та вказану справу передано на розгляд судді Добрівській Н.А.

З урахуванням вищевикладеного, справа підлягає прийняттю до провадження.

Крім того, від представника позивача через канцелярію суду 15.06.2022 надійшла заява про заміну відповідача Головного управління ДПС у м. Києві на його правонаступника - Головного управління ДПС у м. Києві (відокремленого підрозділу) ().

При вирішенні питання щодо можливості заміни первинного відповідача на його правонаступника, суд приходить до таких висновків.

Згідно з вимогами статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» (далі - Постанова №1200) утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України шляхом реорганізації Державної фіскальної служби.

Відповідно до змісту п.2 постанови №1200 Державна податкова служба є правонаступниками прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (далі - постанова № 537) утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби, визначено територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються відповідно до цієї постанови, у відповідних сферах діяльності.

Постановою № 537 утворено як територіальний орган Державної податкової служби Головне управління ДПС у м. Києві ().

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Головне управління ДПС у м. Києві () з 22.10.2020 знаходиться в стані припинення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до цією постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Наказом Державної податкової служби України від 30.09.2020 № 529 утворено Головне управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України.

Відповідно до п.1 Положення про Головне управління ДПС у м. Києві затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643 Головне управління ДПС у м. Києві () забезпечує реалізацію повноважень ДПС України на території м. Києва та є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у м. Києві ().

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, обліковується запис про державну реєстрацію Головного управління ДПС у м. Києві () як відокремлений структурний підрозділ ДПС України.

Таким чином, станом на день постановлення вказаної ухвали, особою, до якої перейшли права і обов`язки відповідача у даній справі, передані на підставі наведених вищевказаних нормативно-правових актів, є Головне управління ДПС у місті Києві (відокремлений структурний підрозділ) ().

З огляду на зазначене, а також беручи до уваги той факт, що адміністративна справа №640/29127/20 не розглянута судом по суті з винесенням остаточного судового рішення, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для заміни сторони у справі.

Керуючись ст.159-167, 171, 179 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Прийняти до провадження адміністративну справу №640/29127/20.

2. Замінити сторону в адміністративній справі №640/29127/20, а саме відповідача - Головне управління ДПС у м. Києві на Головне управління ДПС у м. Києві (відокремлений структурний підрозділ) ().

3. Зобов`язати учасників процесу подати до канцелярії суду у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання вказаної ухвали всі наявні документи та пояснення, які, на думку учасників процесу, мають значення для розгляду даної справи, крім тих, що вже наявні в матеріалах справи.

4. Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання вказаної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, копію відзиву одночасно надіслати іншим учасникам справи (докази чого надати суду) (ст.162 КАС України).

5. Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч.6 ст.162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

6. У разі подання до суду відзиву на позов, запропонувати позивачу надати відповідь на відзив у десятиденний строк з моменту отримання відзиву, копію відповіді на відзив одночасно надіслати іншим учасникам справи (докази чого надати суду) (ст.163 КАС України).

7. У разі подання до суду відповіді на відзив, запропонувати відповідачу надати до суду заперечення проти відповіді на відзив у п`ятиденний строк з моменту отримання відповіді на відзив, копію заперечень одночасно надіслати іншим учасникам справи (докази чого надати суду) (ст.164 КАС України).

8. Роз`яснити позивачу, що він має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання.

9. Призначити проведення підготовчого засідання на 01 червня 2022 року о 16 год. 40 хв.

Підготовче засідання відбудеться в приміщенні Окружного адміністративного суду міста Києва за адресою: місто Київ, вул. Петра Болбочана, 8, корпус 1.

11. В підготовче засідання викликати повноважних представників сторін.

12. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

13. Копію даної ухвали невідкладно направити сторонам разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили відповідно до ч.1 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: Н.А. Добрівська

Витяг про процесуальні права і обов`язки учасників процесу, встановлені ст.ст. 44, 47, 51, 177, 198 Кодексу адміністративного судочинства України.

Стаття 44. Права та обов`язки учасників справи

1. Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

2. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

3. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

4. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

5. Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

6. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

7. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

8. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

9. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

10. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

11. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Стаття 47. Процесуальні права та обов`язки сторін

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

2. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

3. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

4. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

5. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.

6. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

7. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

8. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.

Стаття 177. Пред`явлення зустрічного позову

1. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

2. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

3. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

4. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Стаття 198. Обов`язки осіб, присутніх у залі судового засідання

1. Особи, присутні в залі судового засідання, повинні встати, коли входить і виходить суд. Рішення суду особи, присутні в залі, заслуховують стоячи. Учасники судового процесу, інші особи, присутні в залі судового засідання, звертаються до суду та один до одного, дають пояснення, показання, висновки, консультації тощо стоячи.

2. Відступ від вимог, встановлених частиною першою цієї статті, допускається з дозволу головуючого.

3. Учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

4. За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

5. Учасники справи передають документи та інші матеріали головуючому через судового розпорядника.

Стаття 51. Права та обов`язки третіх осіб

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають права позивача.

2. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу.