Справа № 520/13932/21
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 р. Справа № 520/13932/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Григорова А.М.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Бартош Н.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "УКРАЇНА НОВА" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021, головуючий суддя І інстанції: Шляхова О.М., , повний текст складено 21.12.21 по справі № 520/13932/21

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області

до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "УКРАЇНА НОВА"

про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) роботи підприємства СТОВ Агрофірма "Україна Нова", за адресою: Харківська область, Ізюмський (Балаклійський) район, с. Лозовенька, шляхом знеструмлення його будівель, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цих будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 14.05.2021 по 27.05.2021 Балаклійським районним відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведена планова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території та будівлях СТОВ Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський (Балаклійський) район, с. Лозовенька. Перевірка проводилась у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», посвідчення на проведення перевірки від 14.05.2021 №143 Балаклійського районного відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, наказу від 20.04.2021 №93 «Про проведення планових перевірок об`єктів». Відповідно до вимог пункту 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», в останній день планового заходу державного нагляду (контролю) 27.05.2021 керівництву СТОВ Агрофірма "Україна Нова" вручено (надано) акт №73 складений за результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, яким зафіксовано, що в ході перевірки будівель СТОВ Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський (Балаклійський) район, с. Лозовенька, було встановлено, що вони експлуатуються з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. За наявності встановлених перевіркою порушень, до повного їх усунення, робота СТОВ Агрофірма "Україна Нова" не може здійснюватися. Саме наявність таких порушень, що зафіксовані в акті, є підставою звернення до суду для застосування заходів реагування.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021р. адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Україна Нова" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду задоволено частково. Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Лозовенька, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Україна Нова" подано апеляційну скаргу, в якій зазначає, що вважає рішення суду першої інстанції незаконним та необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, а відтак таким, що підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Вказує, що рішення Харківського окружного адміністративного суду критеріям вмотивованості та обґрунтованості не відповідає. Зазначає, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.08.2021 було відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі та розгляд справи вирішено здійснювати без повідомлення учасників справи. Відповідачем неодноразово подавалися клопотання про розгляд справи як за правилами загального позовного провадження з викликом сторін, так і за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Проте суд першої інстанції систематично відмовляв у задоволенні цих клопотань, посилаючись на те, що вказана справа є справою незначної складності. Посилається на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.09.2018 у справі № 826/12258/14, від 25.02.2020 у справі № 826/15768/18 та від 26.02.2020 у справі № 826/7073/18. Посилається на те, що суд першої інстанції суперечить сам собі, оскільки, встановлюючи обставини з приводу порушень, що створюють реальну загрозу життю та здоров`ю працівників підприємства, відвідувачів, вважає справою незначної складності, що явно не відповідає Конституції України. Відтак, вказане рішення Харківського адміністративного суду підлягає скасуванню. Зазначає, що Харківський окружний адміністративний суд, (надаючи очевидну перевагу позивачу у протиправний спосіб, лише обмежився констатацією того, що відповідачеві було достатньо з`явитися до суду, ознайомитися з матеріалами справи та подати свої заперечення. Саме в цьому, на думку суду першої інстанції, полягає принцип змагальності та диспозитивності в адміністративному процесі. Крім того, дискримінаційне ставлення до відповідача полягало також у тому, що позивачем, який нібито турбується про життя та здоров`я людей, не було вчинено жодної дії, спрямованої на доведення власних доводів, окрім подання позовної заяви, жодних належних та допустимих доказів до суду подано не було. Відповідач звертав увагу Харківського окружного адміністративного суду на таке дискримінаційне ставленні і порушення принципу рівності сторін, проте судом першої інстанції вказане було проігноровано. Також посилається на те, що у тексті позову містяться постійні посилання на фотофіксацію порушень, які нібито вчинені відповідачем, проте ані самих електронних доказів, а ні їхніх паперових копій матеріали позовної заяви не містять. Зазначає, що акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, що зобов`язує до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення суб`єкта владних повноважень і сам по собі не породжує певних правових наслідків для суб`єкта господарювання, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню. Акт перевірки не є належним доказом наявності факту порушення законодавства у сфері цивільного захисту. Відтак, відомості, викладені в акті перевірки, підлягають перевірці та оцінці на підставі наявних доказів під час розгляду справи. Це свідчить, що викладені в акті перевірки відомості не є беззаперечним доказом вини особи у порушенні вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, а підлягають перевірці. Таким чином, матеріали адміністративного позову, окрім акту № 73, складеного за результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, взагалі не містять доказів вчинення порушень, на думку контролюючого органу; так само відсутні клопотання про становлення додаткового часу на подання доказів та об`єктивної неможливості їх подання разом із позовною заявою. Вказує, що порушення, з наявністю яких відповідач погодився, були вже усунені, а відтак не могли братися до уваги судом при постановлені рішення за наслідками розгляду справи. Враховуючи викладене просить апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Україна Нова» задовольнити, скасувавши рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 у справі № 520/13932/21, та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Також від Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Україна Нова», до суду надійшло клопотання про долучений доказів, в якому зазначає, що 25.01.2022 відповідач звернувся з листом №8 до позивача з проханням організувати проведення позапланової перевірки у зв`язку з усуненням відповідачем указаних у приписів позивача порушень законодавства у сфері цивільного захисту. Вищезгаданий лист отримано позивачем 27.01.2022, про що свідчить відмітка про отримання. Станом на 16.08.2022 відомості щодо призначення та проведення позапланової перевірки у відповідача відсутні. Відповідач не мав змоги подати вказаний лист про проведення позапланової перевірки разом із апеляційною скаргою, оскільки апеляційну скаргу подано 20.01.2022, тоді як лист датовано 25.01.2022 та фактично отримано позивачем 27.01.2022. Окрім того, відповідач зазначає, що 24.11.2021 між Лозівською районною державною адміністрацією Харківської області та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Україна Нова» укладено договір на виконання мобілізаційного завдання (замовлення) № 43-м. Водночас, відповідач не має можливості надати копію вказаного договору, оскільки відповідно до його пункту 8.1 Сторони зобов`язуються зберігати конфіденційність інформації стосовно предмета договору, ходу його виконання та одержаних результатів; розголошення інформації (повне чи часткове), а також ознайомлення з нею третіх осіб здійснюється за взаємною домовленістю (за винятком інформації, розповсюдження якої обмежене урядовими документами). Відповідач зазначає, що задоволення позовних вимог може призвести до зриву виконання відповідачем мобілізаційного завдання, що матиме негативні наслідки для обороноздатності держави в умовах триваючої збройної агресії російської федерації проти України. Враховуючи викладене просить долучити до матеріалів справи № 520/13932/21 за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Україна Нова» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду копію доказу - листа від 25.01.2022 № 8 що додається.

Також від Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Україна Нова», до суду надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що в скарзі відповідач не вказує жодних належних підстав, що стосуються предмету позову та заперечень, які б спростовували факт порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які реально до теперішнього часу створюють загрозу життю та здоров`ю людей на об`єкті. Вказує, що з`ясування повноти виконання заходів є компетенцію органів державного нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки (позивача). Відповідач не є спеціалістом з питань пожежної та техногенної безпеки, а тому він не має права стверджувати що зазначені в акті №73 порушення усунені, без відповідних доказів, яких відповідач до позивача не надав. Усунення більшості порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки потребує певних знань, вмінь, підготовки, наявності документів (ліцензій) на виконання робіт тощо. Більш того, встановити факт усунення порушень можливо лише при позаплановій перевірці відповідача. Зазначає, що на момент винесення оскаржуваного рішення і до теперішнього часу, порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей вказані в адміністративному позові залишаються не усуненими в повному обсязі. Таким чином, Відповідач всіма способами ухиляється від усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а тому будівлі СТОВ «УКРАЇНА НОВА, за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Лозовенька, не може експлуатуватися до повного усунення порушень. Посилається на рішення Верховного суду України від 06.11.2019 по справі №2040/5204/18 та від 30.06.2020 по справі № 826/7141/16, від 31.01.2020 по справі №640/4506/19. Враховуючи вищевикладене, зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 року по справі №520/13932/21 про застосування заходів реагування є повністю об`єктивним, обґрунтованим та законним, а апеляційна скарга відповідача надуманою, підстави та доводи, викладені в ній не відповідають дійсності, а тому вона (апеляційна скарга) не підлягає задоволенню. Просить не задовольняти апеляційну скаргу СТОВ «УКРАЇНА НОВА щодо скасування рішення Харківського окружного адміністративного суду про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду від 21.12.2021 року за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області по справі №520/13932/21.Рішення Харківського окружного адміністративного суду про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду від 21.12.2021 року за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області по справі №520/13932/21 залишити без змін.

Крім того, позивачем у відзиві на апеляційну скаргу заявлено клопотання про розгляд справи за його участі.

Колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 3 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З огляду на характер спірних відносин і предмет доказування, а також те, що рішення Харківського окружного адміністративного суду ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, в суді апеляційної інстанції справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів в порядку письмового провадження.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за його участю.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що з 14.05.2021 по 27.05.2021 Балаклійським районним відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведена планова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки будівель СТОВ Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський (Балаклійський) район, с. Лозовенька.

Перевірка проводилась у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС України на 2021 рік, затвердженого наказом ДСНС України від 26.11.2020 №633, довіреності від 30.12.2020 №010/151/3606 вн, наказу від 20.04.2021 №93 «Про проведення планових перевірок об`єктів», посвідчення на проведення перевірки від 14.05.2021 №143 Балаклійського районного відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.

В останній день планового заходу державного нагляду (контролю) 27.05.2021 на адресу СТОВ Агрофірма "Україна Нова" надіслано засобами поштового зв`язку акт №73 від 27.05.2021 року, складений за результатами проведення планового (позапланової) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яким зафіксовано, що в ході перевірки будівель СТОВ Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський (колишній Балаклійський) район, с. Лозовенька, було встановлено, що адміністративна будівля, резервуарний парк нафтопродуктів (нафтобаза) та виробничі дільниці, складські будівлі, вагова будівля, зерновий ТІК відділення Лозовенька експлуатуються з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Перевіркою адміністративної будівлі, резервуарного парку нафтопродуктів (нафтобаза) та виробничих дільниць встановлено наступне:

1. Дерев`яні елементи даху будівель ЗАВ-40, їдальні та адміністративної будівлі не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

2. Адміністративна будівля, будівлі гаражів та операторська резервуарного парку нафтопродуктів не обладнані автоматичною системою протипожежного захисту (автоматичною системою пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», сигнал від якої вивести на пульт централізованого пожежного спостереження.

3. Відсутній другий евакуаційний вихід з приміщень адміністративної будівлі безпосередньо назовні .

4. Відсутнє обвалування для ємностей з пальним.

5. Будівлю майстерні не обладнано захистом будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних їх проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», (пристроєм блискавкозахисту).

6. На сільськогосподарському підприємстві відсутнє зовнішнє протипожежне водопостачання .

7. Адміністративну будівлю не відділено від складського приміщення протипожежною перешкодою з нормативною ступеню вогнестійкості (сертифікованими протипожежними дверима).

8. В адміністративній будівлі приміщення кабінетів та приміщення для відпочинку не відділені від приміщення топочної протипожежною перешкодою з нормативною ступеню вогнестійкості (сертифікованими протипожежними дверима).

9. Не проведено очистку димоходів та печей від сажі, результати очищення не зафіксовані у відповідному журналі.

10. В адміністративній будівлі евакуаційні шляхи та виходи не обладнані евакуаційним освітленням та світловими показниками з написом "Вихід" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення евакуаційного (аварійного) освітлення, або такими, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живленні на їх основних джерелах живлення.

11. В приміщеннях кабінетів адміністративної будівлі кондиціонери не забезпечені автономними пристроями електричного захисту.

12. В приміщеннях будівель ЗАВ та майстерень по ремонту тракторів лампи розжарювання не закриті захисним суцільним склом (ковпаком).

13. Не проведено в повному обсязі технічне обслуговування наявних первинних засобів пожежогасіння.

Перевіркою складських будівель, вагової будівлі, зернового ТІК встановлено наступне:

1. В складських будівлях, вантажної будівлі, зернового ТІК не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних та несучих металевих конструкцій засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності.

2. Складські будівлі, вантажна будівля, зерновий ТІК не обладнані автоматичною системою протипожежного захисту (автоматичною системою пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», сигнал від якої вивести на пульт централізованого пожежного спостереження.

3. Складські приміщення та ангари для зберігання продукції, які не мають віконних отворів не обладнані віконними прорізами та системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою протидимного захисту - системою димовидалення).

4. В складських приміщеннях, які не мають віконних отворів та не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою протидимного захисту - системою димовидалення) зберігаються горючі товари та негорючі товари у горючій упаковці.

5. Будівлі складів та ангарів для зберігання продукції площа якої перевищує 1000 м2 не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (будівлю не обладнано автоматичною системою пожежогасіння).

6. Складські будівлі та ангари для зберігання продукції з внутрішнім загальним об`ємом 500 мЗ та більше не обладнані системою внутрішнього протипожежного водопроводу.

7. Складські будівлі та ангари для зберігання продукції не обладнані захистом будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних їх проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», (пристроєм блискавкозахисту).

8. На сільськогосподарському підприємстві відсутнє зовнішнє протипожежне водопостачання.

9. В приміщеннях складських будівель та ангарів для зберігання продукції прилади увімкнення освітлення не винесені за його межі назовні.

10. Не проведено в повному обсязі технічне обслуговування наявних первинних засобів пожежогасіння.

11. В приміщенні будівлі вагової кондиціонери не забезпечені автономними пристроями електричного захисту.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки на час розгляду спірних правовідносин встановлено те, що не усунуті відповідачем порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про те, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій і, відповідно, ризику невідворотних негативних наслідків.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Надаючи правову оцінку спірних правовідносинам, суд апеляційної інстанції керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі - Закон) державний нагляд (контроль)- діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності, що передбачено ч. 1 ст. 3 Закону.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду (ч. 5 ст. 4 Закону).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу ( ч. 7 ст. 7 Закону).

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності врегульовано Кодексом цивільного захисту України (надалі - Кодекс).

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу).

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (ч. 2 ст. 68 Кодексу).

Згідно зі ст. 70 Кодексу, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від вимог, визначених нормативно-правовими актами або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Розглядаючи вказану справу, суд зазначає, що в силу ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ( ч.1 ст. 73 КАС України).

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування ( ч.2 ст. 74 КАС України).

Згідно ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд зазначає, що відповідачем не надано до суду доказів щодо повного усунення порушень, встановлених актом №73 від 27.05.2021.

Також, суд зауважує, що факти усунення порушень у повному обсязі не встановлені фахівцями Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.

Так, повторною перевіркою СТОВ Агрофірма "Україна Нова", яка проведена Ізюмським районним відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області з 13.09.2021 по 17.09.2021, про що складено акт №201 від 17.09.2021, виявлено наступні порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей:

Перевіркою адміністративної будівлі, резервуарного парку нафтопродуктів (нафтобаза) та виробничих дільниць відділення Лозовенька встановлено:

1. Допускається експлуатація будівель та приміщень з наявними на них порушеннями вимог норм і правил пожежної безпеки, які знижують рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкту.

2. Не подана в установленому порядку декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавств з питань пожежної безпеки.

3. На сільськогосподарському підприємстві відсутнє зовнішнє протипожежне водопостачання.

4. Не виконані вимоги, щодо створення і функціонування об`єктової системи оповіщення про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій, які визначені Постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №733 «Про затвердження Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та зв`язку у сфері цивільного захисту».

Перевіркою складських будівель, вагової будівлі, зернового ТІК відділення Лозовенька встановлено:

1. Будівлі складів та ангарів для зберігання продукції площа якої перевищує 1000 м2 не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (будівлю не обладнано автоматичною системою пожежогасіння).

2. Складські будівлі та ангари для зберігання продукції з внутрішнім загальним об`ємом 500 м3 та більше не обладнані системою внутрішнього протипожежного водопроводу .

3. На сільськогосподарському підприємстві відсутнє зовнішнє протипожежне водопостачання.

Отже, належних доказів усунення порушень в повному обсязі, до суду не надано.

При цьому порушення, встановлені та зафіксовані актами перевірки, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що унеможливлює експлуатацію будівель СТОВ Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Лозовенька.

Суд апеляційної інстанції погоджується з доводами позивача, що вказані в адміністративному позові порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (як персоналу об`єкту, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі).

Такі порушення, як відсутність зовнішнього протипожежного водопостачання, відсутність об`єктової системи оповіщення про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій, які визначені Постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №733 «Про затвердження Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та зв`язку у сфері цивільного захисту», не обладнання будівель складів та ангарів для зберігання продукції площа якої перевищує 1000 м2 системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (будівлю не обладнано автоматичною системою пожежогасіння), не обладнання складських будівель та ангарів для зберігання продукції з внутрішнім загальним об`ємом 500 м3 та більше системою внутрішнього протипожежного водопроводу, відсутність на сільськогосподарському підприємстві зовнішнього протипожежного водопостачання - не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку.

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.

Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.02.2019 по справі № 810/2400/18, від 16.05.2019 по справі № 812/1296/18, від 07.08.2019 по справі № 810/1820/18.

З урахуванням викладеного, вбачається, що порушення, виявлені під час планових (позапланових) перевірок об`єкту є суттєвими, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, і станом на момент винесення рішення судом першої інстанції відповідачем не було надано доказів повного усунення недоліків .

З огляду на те, що відповідачем, на час розгляду справи в суді першої інстанції, не усунуті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідні докази до суду першої інстанції надані не були, колегія суддів приходить до висновку, що у суду першої інстанції були наявні всі підстави для прийняття рішення про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Україна Нова" за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Лозовенька, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Щодо посилань відповідача на те, що акт перевірки не є належним доказом наявності факту порушення законодавства у сфері цивільного захисту та те, що у тексті позову містяться посилання на фотофіксацію порушень, які нібито вчинені відповідачем, проте ані самих електронних доказів, а ні їхніх паперових копій матеріали позовної заяви не містять, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абз. 8 ч.6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Тому, в акті фіксуються порушення, виявлені під час проведення планового/позапланового заходу державного нагляду та контролю і тому акт є доказом виявлених порушень.

При цьому суд зазначає, що вказані Акти зауважень відповідача не містить. Доказів надання цих зауважень до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до суду не надано, в тому числі щодо Акту перевірки №201 від 17.09.2021, який був наданий до суду саме відповідачем.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що в даному випадку акт перевірки фіксує відсутність на сільськогосподарському підприємстві зовнішнього протипожежного водопостачання; об`єктової системи оповіщення про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій; системи протипожежного захисту; зовнішнього протипожежного водопостачання.

Посилання товариства на ненадання позивачем до суду фотофіксації порушень, колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки неможливо надати фото підтверджуючі відсутність на підприємстві зовнішнього протипожежного водопостачання; об`єктової системи оповіщення про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій; системи протипожежного захисту, зовнішнього протипожежного водопостачання (навіть якщо певні фото робились на підприємстві).

В даному випадку, з урахуванням положень ч.1 ст. 77 КАС України відповідачем не надано доказів (фото- і відеофіксація ) наявності на сільськогосподарському підприємстві вищенаведених об`єктів ( зовнішнього протипожежного водопостачання; об`єктової системи оповіщення про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій; системи протипожежного захисту ; зовнішнього протипожежного водопостачання).

При цьому, колегія суддів зазначає, що в апеляційній скарзі відповідач не посилається на наявність на сільськогосподарському підприємстві вищенаведених засобів захисту та в апеляційній скарзі відсутні посилання та обґрунтування на їх необов`язковість .

Щодо посилань відповідача на те, що 25.01.2022 відповідач звернувся з листом №8 до позивача з проханням організувати проведення позапланової перевірки у зв`язку з усуненням відповідачем указаних у приписів позивача порушень законодавства у сфері цивільного захисту, вищезгаданий лист отримано позивачем 27.01.2022, проте станом на 16.08.2022 відомості щодо призначення та проведення позапланової перевірки у відповідача відсутні, колегія суддів зазначає наступне.

Дані посилання відповідача не свідчать про усунення усіх виявлених порушень, зафіксованих в актах №73 від 27.05.2021 року, №201 від 17.09.2021.

Даний лист був відсутній на час прийняття рішення судом першої інстанції тому не впливає на вирішення справи по суті.

Апеляційний суд зазначає, що усунення апелянтом порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, після ухвалення оскаржуваного рішення, не є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рушення суду першої інстанції.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що усунення порушень встановлених актом перевірки після прийняття судом рішення по суті не впливає на висновки суду у даній справі щодо правомірності прийняття рішення судом першої інстанції. Зазначене вище може бути враховано при виконанні рішення суду.

Посилання відповідача на те, що 24.11.2021 між Лозівською районною державною адміністрацією Харківської області та Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрофірма «Україна Нова» укладено договір на виконання мобілізаційного завдання (замовлення), не впливає на вирішення справи, оскільки не стосується суті справи.

Колегія суддів звертає увагу, що якщо Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Україна Нова" в разі незгоди з діями Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо не проведення повторної перевірки не позбавлене права на звернення до адміністративного суду з окремим позовом.

Також колегія суддів зазначає, що питання відновлення робіт після застосування заходів реагування до 15 грудня 2017 року могло були вирішено в порядку частини дванадцятої статті 183-2 КАС України (у редакції чинній до 15.12.2017), яка визначала право особи подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджувалося відповідними доказами.

Така заява могла бути подана до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", яким КАС України викладено в новій редакції. Зокрема, нова редакція Кодексу не визначає процедуру скасування вжитих заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Поряд із цим, за частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V (у редакції, що діяла на час звернення до суду з цим позовом, яка не зазнала змін і на даний час) відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Виходячи з того, що положення КАС України з 15 грудня 2017 року не встановлюють особливості процедури скасування заходів реагування, а Закон №877-V є спеціальним у спірних правовідносинах, суд вважає, що в такому випадку слід керуватися нормами цього Закону.

Подібний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 29 квітня 2020 року у справі № 2340/5120/18.

Посилання апелянта на рішення Верховного колегія суддів вважає помилковими та не бере до уваги, оскільки висновки Верховного Суду у вказаній відповідачем справі є неспівставними з обставинами даної справи.

Щодо посилань відповідача на те, що рішення суду першої інстанції по справі прийняте з порушенням норм процесуального права, а саме було відмовлено у задоволенні клопотань представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

В даному випадку справу вирішено вірно.

Крім того, колегія суддів зазначає, що зазначена обставина не може бути підставою для прийняття рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, в даному випадку колегія суддів вважає, що суд першої інстанції мав право розглянути праву в порядку спрощеного провадження з урахуванням наявних в матеріалах справи доказів.

Відповідач, в апеляційній скарзі, належним чином не наводить наявність підстав для розгляду справи у відкритому судовому засіданні, не зазначає, які саме конкретні докази відповідач могла надати до суду, що могло б вплинути на вирішення справи судом першої інстанції по суті.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доводи апелянта не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

Таким чином, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив постанову з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін .

Правові підстави для розподілу судових витрат у даній справі відсутні.

Враховуючи те, що ця справа була розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження, дане рішення (постанова) суду апеляційної інстанції відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2021 по справі № 520/13932/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)А.М. Григоров
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло Н.С. Бартош