Справа № 320/3339/19
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 серпня 2022 року № 320/3339/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання Київської митниці про заміну відповідача в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Віта-Текс" до Київської митниці ДФС Державної митної служби України, Старшого державного інспектора Київської митниці ДФС Стариша Віталія Олександровича про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Віта-Текс" з позовом до Київської митниці ДФС Державної митної служби України, Старшого державного інспектора Київської митниці ДФС Стариша Віталія Олександровича, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UА 125110/2019/110013/1 від 25 березня 2019 року.

- визнати протиправною бездіяльність старшого державного інспектора Київської митниці ДФС Стариша Віталія Олександровича, яка полягала в неприйнятті в строк, відведений статтею 255 Митного кодексу України, рішення про відмову у митному оформленні товарів за Митною декларацією ІМ40ДТ №UА 125110/2019/404668 від 15 березня 2019 року.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду (суддя Терлецька О.О.) від 06.11.2019 позов задоволено в повному обсязі.

Визнано протиправним та скасовано Рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UА 125110/2019/110013/1 від 25 березня 2019 року.

Визнано протиправною бездіяльність старшого державного інспектора Київської митниці ДФС Стариша Віталія Олександровича, яка полягала в неприйнятті в строк, відведений статтею 255 Митного кодексу України, рішення про відмову у митному оформленні товарів за Митною декларацією ІМ40ДТ №UА 125110/2019/404668 від 15 березня 2019 року.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Віта-Текс" () сплачений ним судовий збір у розмірі 4246 (чотири тисячі двісті сорок шість) грн. 65 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної фіскальної служби ().

04.08.2020 Київським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист про стягнення на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Віта-Текс" () сплачений ним судовий збір у розмірі 4246 (чотири тисячі двісті сорок шість) грн. 65 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної фіскальної служби ().

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2020 замінено сторону виконавчого провадження, а саме боржника - Київську митницю Державної фіскальної служби (, адреса: 08307, м. Бориспіль, Міжнародний аеропорт "Бориспіль") на Київську митницю Держмитслужби (, адреса: 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 8-А).

04.08.2022 на адресу суду від Київської митниці надійшло клопотання про заміну відповідача по справі - Київську митницю ДФС у порядку правонаступництва на Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

За результатами автоматизованого розподілу вказана заява 04.08.2022 була передана для розгляду судді Дудіну С.О.

Частиною другою статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд зазначає, що у зв`язку із розпочатою військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

У подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 22.05.2022 №2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до рішення Ради Суддів України від 24.02.2022 "Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації", рекомендовано, зокрема, особливості роботи суду визначати виходячи з поточної ситуації у відповідному регіоні; по можливості відкладати розгляд справ (за винятком не відкладних судових розглядів), зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя; справи, які не є невідкладними, розглядаються лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження; процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.

Враховуючи встановлення на території України воєнного стану та недопущення створення можливої небезпеки для життя учасників справи, суд дійшов висновку про необхідність розгляду заяви про заміну боржника у виконавчому листі у порядку письмового провадження.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає, що Київської митниця не навела мотивів щодо необхідності заміни відповідача по справі на відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

При цьому, заявник просить замінити відповідача по справі - Київську митницю ДФС у порядку правонаступництва на Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, та не звертає при цьому уваги на те, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2020 вже було замінено сторону виконавчого провадження, а саме боржника - Київську митницю Державної фіскальної служби, на Київську митницю Держмитслужби.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 присуджено до стягнення користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Віта-Текс" ним судовий збір у розмірі 4246 за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної фіскальної служби ().

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частинами першою та другою статті 15 Закону України «Про виконавче провадження» сторонами у виконавчому провадженні є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 15 зазначеного Закону у разі вибуття однієї зі сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Цим нормам кореспондують положення частини першої статті 379 КАС України, згідно з якими у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

За приписами статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Аналізуючи наведені нормативні положення, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11 жовтня 2019 року (справа №812/1408/16) зазначив, зокрема, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама собою повинна бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво - це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Відповідно до Наказів Державної митної служби України Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів №460 від 19.10.2020 та Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи №472 від 30.06.2021 Київська митниця як територіальний орган (відокремлений підрозділ) Державної митної служби України розпочала свою роботу з 01.07.2021, тобто розпочала здійснювати покладені на неї функції і повноваження з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.

Таким чином, відбулось фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво у сфері митних правовідносин, за яким передано адміністративну компетенцію в цих правовідносинах від Київської митниці Держмитслужби до Київської митниці ДФС як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (), який став правонаступником майна, прав та обов`язків Київської митниці Держмитслужби.

Суд зазначає, що обов`язок боржника про сплату судового збору, що випливає з рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.11.2019 є суто майновим не стосується публічно-владних функцій у сфері реалізації державної політики у сфері реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи чи інших функцій, що були передані Київській митниці як відокремленому підрозділу Державної митної служби України.

У такому випадку заміна Київської митниці Держмитслужби як боржника за вказаним рішенням може мати місце виключно у випадку фактичного її вибуття внаслідок припинення.

Проте, матеріали справи не містять доказів внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, запису про припинення Київської митниці Держмитслужби. У своїй заяві представник Київської митниці так само зазначає, що Київська митниця Держмитслужби та Київська митниця ДФС лише перебувають у стані припинення. Отже, запис про припинення цих суб`єктів як юридичних осіб до Реєстру не внесено.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Таким чином, оскільки зобов`язання, що випливає з рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.11.2019, не стосувалося публічно-владних функцій, що були передані Київській митниці як відокремленому підрозділу Державної митної служби України, і на момент вирішення судами питання про заміну боржника до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не був унесений запис про припинення Київської митниці Держмитслужби, суд вважає, що підстави для заміни боржника в частині присудження стягнення судового збору відсутні.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі №640/19105/19, від 11 лютого 2021 року у справі №826/9815/18, від 14 квітня 2021 року у справі №826/14904/18 та від 13 травня 2021 року у справі №826/2850/17.

У зв`язку з цим, суд не вбачає підстав для задоволення заяви Київської митниці про заміну сторони виконавчого провадження.

Керуючись статтями 243, 248, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у задоволенні заяви Київської митниці про заміну відповідача.

2. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Дудін С.О.