Справа № 120/4237/20-а
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2022-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

18 серпня 2022 р. Справа № 120/4237/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Свентуха Віталія Михайловича,

за участю:

секретаря судового засідання: Волинець В.М.,

представника позивача: не з`явився,

представника відповідача: Орленко О.І.,

провівши підготовче судове засідання у адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін Енерджи" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

в провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін Енерджи" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії.

Постановою Верховного Суду від 19 травня 2022 року рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27.01.2021 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26.05.2021 у справі № 120/4237/20-а скасовано, а справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін Енерджи" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції - Вінницького окружного адміністративного суду.

Направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд зазначив, що судами попередніх інстанцій при перегляді адміністративної справи не в повній мірі досліджено докази, надані відповідачем в обґрунтування правомірності прийняття оскаржуваного рішення, які долучені до матеріалів справи.

Так, відповідачем до відзиву на позовну заяву надано роздруківку з офіційного сайту ДАБІ про відсутність у реєстрі інформації щодо декларації про готовність об`єкта (Капітальний ремонт Сокирнянської ГЕС) до експлуатації від 22.12.2014 року № ВН29. При цьому позивачем не надано доказів внесення декларації до реєстру, що залишилось поза увагою суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідачем наголошувалось, що в електронному реєстрі № 2, в результаті пошуку декларації про готовність об`єкта до експлуатації за реквізитами «№ ВН29» вбачається, що дата її реєстрації 14.11.2016, що не відповідає даті реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яку було надано в додатку до заяви щодо встановлення «зеленого» тарифу, на підтвердження чого відповідачем надано роздруківку з реєстру дозвільних документів від 06.07.2020. Вказані доводи відповідача залишились поза увагою суду апеляційної інстанції.

Згідно із частиною 5 статті 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

01.06.2022 року матеріали справи надійшли на адресу Вінницького окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 06 червня 2022 року адміністративну справу №120/4237/20-а прийнято до провадження. Розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржуваною постановою позивачу відмовлено у встановленні «зеленого» тарифу на електричну енергію, вироблену на Сокирянській ГЕС, оскільки станом на дату подання позивачем заяви про встановлення «зеленого» тарифу, реєстрація декларації №ВН29 від 22.12.2014 року про готовність об`єкта (Капітальний ремонт Сокирянської ГЕС) не була здійснена.

На переконання позивача, така постанова винесена з порушенням Порядку встановлення, перегляду та припинення дії «зеленого» тарифу на електричну енергію для суб`єктів господарської діяльності та приватних домогосподарств, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.08.2019 у справі № 1817, оскільки твердження відповідача щодо подання позивачем незареєстрованої декларації №ВН29 від 22.12.2014 року про готовність об`єкта при поданні заяви про встановлення «зеленого» тарифу є необґрунтованим та незаконним.

З урахуванням наведеного у підготовчому судовому засіданні 19.08.2022 року судом з власної ініціативи поставлено на розгляд питання щодо витребування у центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду повну інформацію щодо реєстрації декларації №ВН29 від 22.12.2014 року.

У підготовче судове засідання представник позивача не з`явився, проте подав клопотання про проведення засідання без його участі (вх.№41517 від 18.08.2022 року).

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні не заперечував щодо витребування доказів.

Вирішуючи питання щодо необхідності витребування додаткових доказів в справі, суд виходить із наступного.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 72 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 73 КАС України).

Згідно із частиною 1 статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 80 КАС України).

Відповідно до частини 6 статті 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Судом враховано, що на час реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації (22.12.2014 року), органом який реалізовував державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду була Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року № 218 Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України ліквідовано Державну архітектурно-будівельну інспекцію, утворено Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.

Згідно з пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року № 219 Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду утворено Державну інспекцію містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2020 року № 1340 ліквідовано Державну інспекцію містобудування, Державну сервісну службу містобудування та утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

З вищевикладеного вбачається, що Державна інспекція архітектури та містобудування України (, місцезнаходження: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26) є правонаступником функціональних прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції України (код ЄДРПОУ 3471912, місцезнаходження: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26).

Отже, розпорядником інформації, яка необхідна суду є Державна інспекція архітектури та містобудування України.

Враховуючи підстави та предмет заявленого позову, що обумовлюють межі з`ясування обставин в цій справі, а також з огляду на висновки і мотиви Верховного Суду у постанові від 19 травня 2022 року, суд приходить до переконання про необхідність витребування у Державної інспекції архітектури та містобудування України повної інформації щодо реєстрації декларації №ВН29 від 22.12.2014 року, зокрема:

1) внесення до реєстру відомостей про реєстрацію даної декларації чи відсутність такого внесення;

2) анулювання реєстрації даної декларації;

3) поновлення реєстрації даної декларації;

із зазначенням усіх обставин таких дій та дати їх вчинення.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 80, 248, 256 КАС України суд, -

у х в а л и в :

Витребувати у Державної інспекції архітектури та містобудування України (бульвар Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133, електронна пошта: .) повну інформацію щодо реєстрації декларації №ВН29 від 22.12.2014 року, зокрема:

1) внесення до реєстру відомостей про реєстрацію даної декларації чи відсутність такого внесення;

2) анулювання реєстрації даної декларації;

3) поновлення реєстрації даної декларації;

із зазначенням усіх обставин таких дій та дати їх вчинення.

Витребувану інформацію зобов`язати надати суду до 05 вересня 2022 року.

Попередити Державну інспекцію архітектури та містобудування України про те, що відповідно до частини 1 статті 147 КАС України у разі неподання без поважних причин письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, або неповідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 149 КАС України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Відкласти підготовче засідання на 14:00 год. 06 вересня 2022 року в приміщенні Вінницького окружного адміністративного суду за адресою: м. Вінниця, вул. Брацлавська, 14, зал судового засідання №9.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Повний текст ухвали складено 19.08.2022 року.

Суддя Свентух Віталій Михайлович