Справа № 120/6396/22
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2022-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відкриття провадження у адміністративній справі

м. Вінниця

16 серпня 2022 р. Справа № 120/6396/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс М.Б., перевіривши матеріали

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Головного управління Національної поліції у м. Києві (вул. Володимирська, 15, м. Київ, 01601, )

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

УСТАНОВИВ

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (далі - позивачка) до Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі - відповідач).

У позовній заяві позивачка просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 21.06.2022 № 472 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 27.06.2022 № 980 о/с про звільнення зі служби в поліції;

- поновити на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлових масивів "Позняки" та "Осокорки") Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з 27.06.2022;

- зобов`язати відповідача виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 2 (з обслуговування житлових масивів "Позняки" та "Осокорки") Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з 10.03.2022 по день поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що на підставі наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 12.05.2022 № 531 та з метою перевірки інформації про те, що окремі поліцейські підрозділів Головного управління, його територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів самоусунулись від захисту українського народу, охорони прав і свобод людини, честі держави в період дії правового режиму воєнного стану в Україні, було призначено службове розслідування та призначено склад дисциплінарної комісії.

За результатами проведеного службового розслідування, комісією складено висновок від 09.06.2022, а наказом відповідача від 21.06.2022 № 472 до позивачки застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом від 27.06.2022 № 980 о/с її звільнено зі служби в поліції згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію".

Не погоджуючись із вказаними наказами та з метою їх скасування, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, позивачка звернулася із адміністративним позовом до суду.

Разом із позовною заявою представником позивачки заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Обґрунтовуючи клопотання представник зазначив, що оскаржувані накази були надіслані на адресу позивачки лише 11.07.2022 та отримані нею 26.07.2022, а позов направлено до суду 09.08.2022. Акцентує увагу на тому, що лише з дня отримання копій спірних наказів у позивачки виникла можливість їх оскаржити.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 171 КАС України після одержання позовної заяви суддя з`ясовує чи подано позов у строк встановлений процесуальним законом.

Із матеріалів позовної заяви встановлено, що предметом позову є вимога про скасування наказів Головного управління Національної у м. Києві про звільнення зі служби в поліції.

Суд зазначає, що служба в поліції є різновидом публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк який обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У цій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Враховуючи, що позивачка ознайомилась із оскаржуваними наказами лише після отримання їх копій засобами поштового зв`язку 26.07.2022, а до суду звернулася 09.08.2022, при відкритті провадження у справі суд не вбачає підстав для висновку про пропущення нею процесуального строку звернення із позовом, що виключає необхідність задоволення клопотання про його поновлення.

Відтак, клопотання про поновлення строку задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 168 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції яка повинна відповідати вимогам ст. 160 - 161 КАС України.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, відсутні підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Враховуючи викладене, доходжу висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі.

Пунктом 4 ч. 9 ст. 171 КАС України передбачено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються: за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Представник позивачки просить розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Розглядаючи зазначене клопотання, суд керується такими мотивами.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Як передбачено нормою п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Враховуючи, що адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є справою щодо проходження публічної служби, а тому належить до категорії справ незначної складності.

Частиною 1 ст. 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Частинами 5, 6 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відтак, при вирішенні клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, доводи особи яка заявляє клопотання є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

Згідно ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення

Обставини, що входять у предмет доказування встановлюються визначеними ч. 2 ст. 72 КАС України засобами доказування. До них належать: 1) письмові, речові і електронні докази; 2) висновки експертів; 3) показання свідків.

Тому, навіть у випадку розгляду справи без проведення судового засідання та без повідомлення сторін, учасники справи не позбавлені можливості подавати докази у порядку та строки встановлені процесуальним законом, висловлювати свою позицію письмово у передбачених ст. 159 КАС України заявах по суті справи та наводити свої міркування щодо доводів процесуальних опонентів.

За таких обставин, доходжу висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивачки про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

При цьому, враховуючи категорію цієї справи та беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, наявні підстави для її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Представником позивачки заявлено клопотання про витребування доказів. У клопотанні представник просить витребувати у відповідача: засвідчені копії документів щодо загального обліку осіб, які перебували на службі 24.02.2022, зокрема, розрахунку сил та засобів відділу поліції № 2 (з обслуговування житлових масивів "Позняки" та "Осокорки") Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за 24.02.2022-25.02.2022, а також довідку про розмір грошового забезпечення позивачки за період з серпня 2021 року по липень 2022 року.

Розглядаючи клопотання, суд керується такими мотивами.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Нормою п. 4 ч. 2 ст. 80 КАС України передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути, окрім іншого, зазначено заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Заявивши клопотання про витребування доказів, представник позивачки зіслався на неможливість самостійного отримання зазначених доказів до моменту подання позовної заяви до суду, з огляду на те, що позивачка звернулася за правовою допомогою до адвоката лише 28.07.2022, що підтверджується Договором № 28/07/22 про надання правової допомоги від 28.07.2022.

Суд зауважує, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків за письмовим наказом керівника призначається службове розслідування (ст. 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII).

Стягнення, що застосовується до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку визначається на підставі результатів службового розслідування, які оформляються висновком.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Враховуючи, що предметом оскарження у цій справі є накази відповідача про накладення на позивачку дисциплінарного стягнення та звільнення її зі служби, суд доходить висновку, що інформацію щодо предмета доказування містять матеріали службового розслідування оскільки такі є джерелом відомостей про обставини дисциплінарного проступку вчинення якого поставлено у вину позивачці та іншої інформації яка повинна враховуватися при застосуванні дисциплінарного стягнення.

Відтак, у відповідача необхідно витребувати та зобов`язати надати його до суду матеріали службового розслідування за результатом якого позивачку звільнено зі служби в поліції.

Однією із позовних вимог є вимога про стягнення в користь позивачки середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Безумовно на стадії відкриття провадження у справі суд позбавлений повноважень робити висновки про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог та про наявність чи відсутність підстав для їх задоволення. Однак відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі. Тому, у разі якщо внаслідок розгляду справи по суті суд дійде висновку про задоволення позовних вимог, виникне необхідність у стягненні в користь позивачки середнього заробітку за час вимушеного прогулу, для обчислення якого необхідна інформація про середній розмір грошового забезпечення позивача.

Отже, у відповідача необхідно витребувати довідку про середній розмір заробітної плати (грошового забезпечення) позивачки перед її звільненням зі служби.

Представником позивачки заявлено клопотання про виклик свідків, яке мотивоване тим, що факт перебування позивачки на службі 24.02.2022 може підтвердити в судовому засіданні особа, яка цього ж дня проходила стажування разом із позивачкою, а саме: дільничний офіцер поліції ОСОБА_2 .

Щодо заявленого клопотання, суд виходить із того, що в силу процитованої вище норми ст. 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, рішення про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення приймається на підставі матеріалів службового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відтак, витребувані раніше матеріали службового розслідування є належними та допустимими доказами обставин дисциплінарного проступку, вчинення якого поставлено у вину позивачки. Особи яким відомі обставини проступку надають пояснення у процесу службового розслідування, які долучаються до матеріалів. Тому за відсутності ознак неповноти чи необ`єктивності такого розслідування, немає підстав для допиту інших осіб про обставини, що підлягали встановленню у процесі його проведення.

Отже, клопотання представника позивача про виклик для допиту свідків задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 9, 65, 72, 73, 77, 80, 171, 248, 256, 262 КАС України,

УХВАЛИВ

1. У задоволенні клопотання про поновлення строку для звернення до суду відмовити.

2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

3. У задоволенні клопотання представника позивача Балтака Олексія Олеговича про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

4. Розгляд справи здійснюватиметься суддею Богоносом Михайлом Богдановичем одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

5. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку ст. 162 КАС України

6. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку ст. 163 КАС України.

7. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку ст. 164 КАС України.

8. Клопотання представника позивача Балтака Олексія Олеговича про витребування доказів задовольнити частково.

9. Витребувати у Головного управління Національної поліції у м. Києві та зобов`язати надати у строк для подання відзиву на позовну заяву:

належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування щодо ОСОБА_1 , які стали підставою для застосування відносно неї дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію";

довідку про середній розмір заробітної плати (грошового забезпечення) ОСОБА_1 перед її звільненням зі служби в поліції.

10. У задоволенні клопотання представника позивача Балтака Олексія Олеговича про виклик свідків - відмовити.

11. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи.

12. Копію позовної заяви з додатками направити відповідачу.

13. Повідомити, що учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Богоніс Михайло Богданович