Справа № 640/1991/22
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2022-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2022 року м. Київ № 640/1991/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Вовка П.В., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до товариства з обмеженою відповідальністю «Парфум» про припинення права на виконання будівельних робіт.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - Департамент, позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю «Парфум» (далі також - ТОВ «Парфум», відповідач), в якому позивач просить суд припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 25 серпня 2021 року № KB 68, замовник будівництва - ТОВ «Парфум».

Ухвалою суду від 07 лютого 2022 року було відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовано поданням відповідачем недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1».

За час розгляду справи відповідачем не було надано суду відзиву на позовну заяву, або іншого документу, з якого можливо було б встановити його ставлення до заявлених позивачем вимог.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи, Департамент зареєстрував повідомлення ТОВ «Парфум» про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкті будівництва: «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ. Святошинський район, вул. Святошинська. 1» від 28 серпня 2021 року № KB 68.

Замовником будівництва, ТОВ «Парфум», у повідомленні наведені наступні дані, зокрема:

проектна документація розроблена ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АР № 007470) та затверджена наказом директора ТОВ «Парфум» - ОСОБА_2 від 24 червня 2021 року № 20;

генеральним підрядником є ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд»;

містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не вимагаються згідно п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року № 289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення);

загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 343,9 кв. м, в тому числі площа антресолі - 99,8 кв. м;

загальна площа до реконструкції - 244,1 кв. м.; поверховість - 1.

Департамент на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) щодо об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ. Святошинський район, вул. Святошинська. 1» від 28 серпня 2021 року № KB 68 здійснив заходи державного архітектурно-будівельного контролю.

Як зазначив позивач, під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був відсутній, відповідальні особи були відсутні.

У зв`язку з вказаним, Департамент, на адресу замовника будівництва - ТОВ «Парфум», та проектної організації ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд», простою поштовою кореспонденцією направив лист від 06 жовтня 2021 року № 073-8764 щодо прибуття до Департаменту та надання документів необхідних для проведення перевірки.

Однак, на призначену дату уповноваженні особи замовника будівництва та проектної організації до Департаменту не прибули, документів необхідних для проведення перевірки не надали.

Департамент, листом від 06 жовтня 2021 року № 073-8763, звернувся до комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», в якому просив надати Департаменту усі наявні креслення з експлікацією площ приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» за адресою: вул. Святошинська, 1 у Святошинському районі м. Києва.

Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» листом від 11 жовтня 2021 року № 062/14-13331 (И-2021) надало копії запитуваних документів.

Відповідно до наданих копій матеріалів інвентаризаційної справи, виконаної станом на 08 січня 2013 року, загальна площа нежитлової будівлі літери «Г» на вул. Святошинській, 1 у Святошинському районі міста Києва становить 240,1 кв. м.

Водночас, у матеріалах інвентаризаційної справи наявна примітка, що дозвіл на реконструкцію в БТІ не подано. Об`єкт не прийнятий в експлуатацію.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до пп. 4.3, 4.6, 4.7, 4.8 п. 4 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01 жовтня 2015 року № 978, Департамент, зокрема:

надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт з підстав, визначених законом;

приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає та відмовляє у видачі сертифікатів, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків);

у разі виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень Департамент звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням:

вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Питання отримання документів, які надають право виконувати будівельні роботи, визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон) та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі також - Порядок № 466), а механізм прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі також - Порядок № 461).

Відповідно до вимог статті 34 Закону, замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 13 Порядку № 466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 21 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення:

вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності згідно з цим Порядком;

під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).

При цьому, згідно з ч. 8 статті 36, ч. 10 статті 39 Закону, п. 11 Порядку № 466, п. 16 Порядку № 461, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні/декларації.

Статтею 41 Закону визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі також - Порядок №553).

Порядком № 553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 7 Порядку № 553 визначені підстави для проведення позапланової перевірки, зокрема необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п. 16 та п. 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Статтею 221 Закону, невід`ємною архівною складовою частиною Реєстру будівельної діяльності є єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (діяв з травня 2011 року).

Як зазначає позивач, Департамент не видавав, не реєстрував документи, які б надавали право на виконання будівельних робіт та не приймав об`єктів будівництва в експлуатацію нежитлову будівлю літ. «Г» загальною площею - 240,1 кв. м. за адресою: вул. Святошинська, 1 у Святошинському районі міста Києва.

Разом з тим, у Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, є невід`ємною архівною складовою частиною якого є єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, також відсутня інформація щодо видачі/реєстрації документів, які дають право на виконання будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єкта за вказаною адресою загальною площею - 240,1 кв.м.

Відповідно до п. 3.2.21 ДБН «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція - це перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко- економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно, у разі неприйняття об`єкта будівництва в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, на такому об`єкті не може бути виконано, такий вид будівництва, зокрема як реконструкція, оскільки можливості проведення реконструкції передує обов`язкова умова у вигляді необхідності прийняття в експлуатацію об`єкта будівництва у вигляді який у подальшому має бути реконструйований.

Згідно пункту 3.6 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (зі змінами), замовник будівництва - це фізична чи юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об`єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи.

З викладеного вище вбачається, що за своєю правовою природою об`єкт будівництва за адресою: будівля літ. «Г» по вул. Святошинській, 1, у Святошинському районі міста Києва, не може бути об`єктом реконструкції, оскільки останній не прийнятий у встановленому законодавством порядку в експлуатацію, загальною площею 244,1 м (як зазначено у повідомленні відповідача).

Враховуючи викладені вище обставини вбачається, що ТОВ «Парфум» не володіло на законних підставах нежитловою будівлею літ. «Г» загальною площею - 244,1 кв. м. за адресою: вул. Святошинська, 1 у Святошинському районі міста Києва, як наслідок, воно не могло бути замовником будівництва з її реконструкції та не могло затверджувати проектну документацію на об`єкт будівництва «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1», як наслідок, відповідачем наведено недостовірні данні в частині загальної площі об`єкта реконструкції, чим порушено ч. 8 статті 36 Закону.

У зв`язку з тим, що будівля літ. «Г» на вул. Святошинській, 1 у Святошинському районі міста Києва не прийнята в експлуатацію після реконструкції, станом на момент формування інвентаризаційної справи, а саме на 08 січня 2013 року, виконання будівельних робіт та подальша реконструкція будівлі в цілому та внутрішніх її приміщень об`єкта будівництва за цією адресою є порушенням п. 3.2.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року № 127, антресоль - майданчик, що займає верхню частину об`єму приміщення житлового, громадського та виробничого будинку, призначена для збільшення його площі, розміщення допоміжних, складських та інших приміщень.

Відповідно до п. 3.1 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» (зі змінами), антресоль - площадка, на і під яку передбаченого доступ людей в приміщенні, висотою, що забезпечує її безпечну експлуатацію і має площу не більше 40% площі приміщення, в якому вона розташовується.

При цьому, факт значного збільшення загальної площі приміщення з 240,1 кв. м (матеріали БТІ) до 343,9 кв.м, що реконструюється, є неможливим, з урахуванням влаштування антресолі за рахунок внутрішнього простору, без зміни геометричних розмірів зазначеного приміщення, оскільки зміна таких техніко-економічних показників потребує отримання містобудівних умов та обмежень.

Крім того, влаштування антресолі площею 99,8 кв.м. перевищує 40% площі приміщення будівлі літ. «Г» на вул. Святошинській, 1 у Святошинському районі м. Києва, що є порушенням вимог п. п. 3.1 ДБН В.2.2-15:2019.

При цьому, зміна геометричних розмірів приміщення в наслідок чого поліпшуються техніко-економічні показники такого приміщення, потребує отримання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, а відтак застосування в даному випадку замовником будівництва, ТОВ «Парфум», у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 25 серпня 2021 року № КВ 68, положень п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року № 289 є недоцільним та, як наслідок, вказує на обставини наведення недостовірних даних у вказаному вище повідомленні, зокрема в частині необхідності отримання містобудівних умов та обмежень, чим порушено ч. 8 статті 36 Закону.

Відповідно до ч. 5 статті 26 Закону, проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

41) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до статті 29 Закону та п. 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (стаття 1 Закону).

Згідно з ч. 2 статті 26 Закону, суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Відтак, можливості вчинення будь-яких дій, спрямованих на розроблення та затвердження проектної документації, передує отримання відповідних вихідних даних для проектування об`єкта будівництва.

Враховуючи викладені обставини замовником будівництва, ТОВ «Парфум» порушено визначений приписами, зокрема статтею 26 Закону, порядок виконання будівельних робіт.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам.

Слід зазначити, що статтею 31 Закону встановлено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45 затверджено Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів (далі також - Порядок № 45), який визначає процедуру розроблення проектної документації на будівництво об`єктів та поширюється на суб`єктів містобудування.

Відповідно до п. 3.17 ДБН А.2.2-3-2014, проектна документація - це затвердженні текстові та графічні матеріали, якими визначається містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Пунктом 4.2. ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що оформлення проектної документації здійснюється згідно з нормативними документами комплексу А.2.4 «Система проектної документації для будівництва».

За приписами п. 4.8 ДБНА.2.2-3:2014, проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво. Проектна документація, затверджена відповідно до чинного законодавства, не підлягає коригуванню у зв`язку з введенням нових будівельних норм, за винятком випадків, коли це коригування обумовлене підвищенням у нових будівельних нормах вимог безпеки, у тому числі щодо забезпечення механічного опору та стійкості (міцності), електро-, вибухо- та пожежобезпечності об`єкта та доступності для мало мобільних груп населення, для забезпечення яких повинні бути виконані необхідні будівельні роботи.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, зокрема, полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27 січня 2020 року у справі № 809/772/16, від 02 квітня 2020 року у справі № 809/998/16 та від 28 квітня 2020 року у справі № 808/3616/16.

Проект може вважатися юридично значимим документом, який має юридичну силу та створює правові наслідки, за умови його відповідності встановленим вимогам і лише у разі дотримання таких вимог проект може бути затверджений замовником.

Такий висновок викладений, зокрема, у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 815/5987/16.

З викладених вище обставин вбачається, що проектна документація розроблена ТОВ «Група компаній «Промінвестбуд» та затверджена замовником будівництва ТОВ «ПАРФУМ» на будівельні роботи: «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1», розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушено абз. 1 ч. 1 статті 31 Закону, ч. 3 статті 22 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Отже, замовником будівництва ТОВ «ПАРФУМ» наведені недостовірні дані у повідомлені про початок виконання будівельних робіт на об`єктах, з незначними наслідками (СС1) ««Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 25.08.2021 № КВ 68, в частині розроблення та затвердження проектної документації, чим порушено ч. 8 статті 36 Закону.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Самочинним також вважається будівництво, яке здійснюється хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Таким чином, будівельні роботи із реконструкції на підставі проекту, затвердженого замовником, однак, розробленого з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, тобто без належно розробленого та відповідно затвердженого проекту, що є однією з ознак вважати об`єкт самочинним, про що прямо зазначено у ч. 1 статті 376 Цивільного кодексу України.

Частиною 7 статті 36 Закону визначено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Відповідно до ч. 2 статті 391 Закону, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Законодавством передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, є виявлення факту наведення у цьому документі замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а по-друге жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту.

При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, наведеними у його постановах від 01 листопада 2018 року у справі № 826/8556/17, від 22 січня 2021 року у справі № 640/11869/20, від 27 січня 2021 року у справі № 826/10962/17 та від 19 серпня 2020 року у справі № 826/6660/16.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 32-А; ) до товариства з обмеженою відповідальністю «Парфум» (03115, місто Київ, вулиця Святошинська, будинок 1; ) про припинення права на виконання будівельних робіт - задовольнити.

Припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі літ. «Г» з влаштуванням антресолі за адресою: м. Київ, Святошинський район, вул. Святошинська, 1» від 25 серпня 2021 року №KB 68, замовник будівництва - товариство з обмеженою відповідальністю «Парфум».

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Суддя П.В. Вовк