Справа № 243/2521/22
Суддя: Старовецький В. І.
Дата ухвалення: 2022-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єд.унік № 243/2521/22
Провадження № 2-а/243/34/2022
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

17 серпня 2022 року

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Старовецький В.І., розглянувши матеріали за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділення поліції №2 Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення..

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Станом на сьогодні триває широкомасштабна збройна агресія Російської Федерації проти України, внаслідок якої Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в України», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року№ 2102-IX,на всій території нашої держави з 24.02.2022 року введено воєнний стан, який було продовжено на підставі Указів Президента України.

Наказом голови Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10.05.2022 року № 29-к, відповідно до рішення зборів суддів Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 05.05.2022 року № 6, впроваджено дистанційну роботу суду на період воєнного часу.

Враховуючи окреслені вище питання 05 серпня 2022 року Рада суддів України прийняла рішення № 26, яким рекомендовано учасникам судових проваджень при подачі до суду процесуальних документів зазначати мобільний номер телефону та найбільш зручний месенджер, через які суд може здійснювати виклики та повідомлення, або обмінюватися електронними документами.

Відповідно до ст.160 ч.5 п.2 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місце знаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем в даному позові зазначено відповідачем: відділення поліції №2 Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Львівській області. Та вказано номер телефону відповідача, при здійсненні виклики на вказаний номер, було супроводження коротких гудків, тобто зв`язку із вказаним абонентом немає.

Позивачем у позові не зазначено офіційну електронну адреса або адресу електронної пошти відповідача.

Крім цього позивач, оскаржуючи постанову посадової особи суб`єкта владних повноважень по справі про адміністративне правопорушення, не залучає таку особу до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, так як рішення у справі може вплинути на її права та зачепити її законні інтереси. У свою чергу, належним відповідачем за пред`явленими позовними вимогами є Головне управління Національної поліції України у Львівській області, у чиїй структурі перебуває Відділення поліції №2 Дрогобицького районного відділу поліції та усі його відділення поліції, де працює лейтенант поліції Ковам Х.А. як посадова особа, яка виносила оскаржувану постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Відтак позивачу слід визначитися із заміною неналежного відповідача відділення поліції №2 Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Львівській області на належного відповідача Головне управління Національної поліції у Львівській області, а також із залученням до участі у справі інспектора відділення поліції № 2 Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції Ковам Х.А. в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

18 березня 2020 року Великою Палатою Верховного Суду за наслідком розгляду касаційних скарг по адміністративній справі №543/775/17 ухвалено постанову, в якій Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року, та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі викладеного, суд враховуючи висновок Великої Палати Верховного Суду викладений в постанові від 18.03.2020 року по справі №543/775/17, зазначає, що за подання фізичною особою адміністративного позову про оскарження постанови про адміністративне правопорушення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2022 року з 01 січня встановлений у розмірі 2484 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви про оскарження постанови про адміністративне правопорушення у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 496 гривні 20 копійок.

До адміністративного позову позивачем додано клопотання про відстрочення сплати судового збору за позовною заявою.

В обґрунтування поданого клопотання позивачем зазначено про те, що його майновий стан не дозволяє сплатити вказаний розмір судового збору, оскільки з економічною кризою у державі в зв`язку карантином з приводу COVID-19, він втратив роботу, і не має на даний час постійної роботи, також він є переселенцем з міста Донецька, в нього на утриманні двоє неповнолітніх дітей, в зв`язку з війною в країни, він не може знайти роботу і має дуже скрутне матеріальне становище.

Розглянувши клопотання позивача, а також документи на підтвердження обставин в його обґрунтування, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Такі положення Кодексу адміністративного судочинства України кореспондуються з положенням ст. 8 Закону України Закон України «Про судовий збір».

Так, згідно з чч.1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У розумінні наведених норм права відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та підтвердження їх належними доказами.

При цьому, наведеною статтею передбачено право суду, а не обов`язок, щодо відстрочки, розстрочки або звільнення позивачів від сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Отже, при вирішенні питання про задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судових витрат, звільнення від сплати судового збору суд досліджує наявність обставин для відстрочення, зменшення або звільнення, які мають бути підтверджені належними доказами.

До заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору за позовною заявою позивачем було надано довідку про взяття на облік переміщеною особою від 04 грудня 2017 року, а також свідоцтва про народження дітей.

Проте, позивачем не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору, а саме не надано довідки про доходи, на час звернення до суду. Крім цього, в своєму клопотанні позивач вказує на те, що на його утриманні знаходяться неповнолітні діти, але надані ним свідоцтва про народження дітей, свідчать лише про те, що він є батьком зазначених дітей, а не про те, що вони знаходяться на його утриманні.

За таких обставин, позивачем не надано належних доказів на підтвердження обставин, що зумовлюють відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи викладене, клопотання про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин подальший рух адміністративного позову неможливий і позивачу слід надати термін для усунення вказаних недоліків, а саме:

надання до позову документа на підтвердження сплати судового збору за пред`явлення адміністративного позову, що містить вимогу немайнового характеру про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, який підлягає сплаті у розмірі 496 гривні 20 копійок;

- суд роз`яснює, що судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, а саме:

Отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785 Банк отримувачаКазначейство України (ел. адм. подат.) Код банку отримувача (МФО)899998 Рахунок отримувача UA0005658 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Слов`янський міськрайонний суд Донецької області(назва суду, де розглядається справа);

- замінити неналежного відповідача на Головне управління Національної поліції у Львівській області, та залучити третю особу інспектора відділення поліції № 2 Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції Ковам Х.А. із наданням повного місця знаходження відповідача (повної адреси), третьої особи, відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача та третьої особи;

Про усе зазначене вище слід вказати в належно оформленій адміністративній позовній заяві й подати її суду із приєднанням примірників, в залежності від кількості учасників справи, тобто трьох примірників позовної заяві.

Керуючись ст.ст. 4, 46, 48, 49, 160, 161, 169, КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділення поліції №2 Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Львівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, інакше, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала судді, в силу положень ч.2 ст.256 та ч.1 ст.294КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання, оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області В.І.Старовецький