Справа № 640/30962/21
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2022-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2022 року м. Київ № 640/30962/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доКваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області
провизнання протиправним та скасування рішення від 29.09.2021,
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі по тексту - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017.

Ухвалою суду від 23.11.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю прийняття оскаржуваного рішення.

18 січня 2022 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечує повністю з підстав правомірності прийняття оскаржуваного рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

16 листопада 2020 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області за вх. №1437 надійшла скарга майора поліції ОСОБА_2 стосовно поведінки адвоката ОСОБА_1 та вирішення питання про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

17 листопада 2020 року скаргу передано до дисциплінарної палати КДКА Київської області для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1

27 січня 2021 року відповідачем прийнято рішення №21/2021 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначено її до розгляду.

30 червня 2021 року ВКДКА прийнято рішення №VІ-011/2021, яким скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення №21/2021 від 27.01.2021 - без змін.

За результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , відповідачем 29.09.2021 прийнято рішення №200/2021, яким вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1 (Свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017) до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2, 3, 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Застосовано до адвоката ОСОБА_1 (Свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017) дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням відомостей з Єдиного реєстру адвокатів України.

У зв`язку з застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю - припинено право на зайняття адвокатською діяльністю адвоката ОСОБА_1 з дня винесення цього рішення, шляхом анулювання Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017.

Вважаючи протиправним рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до частин першої та другої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012р. №5076-VI (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Приписами частини першої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Водночас, положеннями статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (частина перша статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до частин другої та третьої статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

У силу статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

При цьому, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії (частина перша статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_2 подано дві скарги на протиправну поведінку адвоката ОСОБА_1 від 06.11.2020 №23908/125/48-2020, яка зареєстрована Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області за вх. №1437 від 16.11.2020 та скарга, яка була подана до Ради адвокатів Житомирської області за №22172/125/48-20 від 16.10.2020, що підтверджується супровідним листом від 27.10.2020 №120 про направлення вказаної вище скарги за належністю до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

У той же час, на вимогу ухвали суду від 23.11.2021 якою було витребувано від відповідача належним чином засвідчену копію оскаржуваного рішення та всі матеріали, які стали підставою його прийняття, відповідачем не надано до суду копії скарги слідчого відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_2 №22172/125/48-20 від 16.10.2020 на протиправну поведінку адвоката ОСОБА_1 , яка була подана скаржником до Ради адвокатів Житомирської області, а також не було надано доказів її розгляду.

Так, відповідно до п. 18 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальністю, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 30.08.2014 №120, не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті; заяви (скарги), подані до неналежної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, а також заяви (скарги) осіб, визнаних судом недієздатними.

Суд погоджується з твердженнями позивача, що Рада адвокатів Житомирської області повинна була повернути скаргу слідчого відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_2 №22172/125/48-20 від 16.10.2020, а не направляти її за належністю до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

У той же час, при прийняті рішення у даній справі, суд не враховує вказані твердження позивача, оскільки предметом розгляду є рішення від 29.09.2021 №200/2021, яке прийнято Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області за результатами розгляду скарги від 06.11.2020 №23908/125/48-2020 (вх. №1437 від 16.11.2020).

Також суд не приймає до уваги твердження позивача про безпідставність звільнення скаржника від сплати коштів за розгляд скарги, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, скаржником подано голові Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області заяву про звільнення від оплати за організаційно-технічне забезпечення розгляду скарги, у зв`язку із тим, що бюджетним розписом ГУНП у м. Києві, зокрема Дарницьким УП ГУНП у м. Києві не передбачено даної статті витрат.

За результатами розгляду вказаної заяви скаржника, наказом від 16.11.2020 №1-16/120, з урахуванням наказу від 02.02.2021 №2-020221 про виправлення описки в наказі, звільнено слідчого національної поліції ОСОБА_2 від плати за організаційне забезпечення розгляду скарги за вх. №1437 від 16.11.2020.

Відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 18.06.2020 №37 «Про встановлення оплати за організаційне забезпечення розгляду (заяв) скарг до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» враховуючи майновий стан заявника (скаржника) Голова КДКА/Голова ВКДКА відповідно може зменшити розмір плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) або звільнити від її сплати.

Таким чином, звільнення/відмова у звільненні від сплати коштів за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) це є правом Голови КДКА/Голови ВКДКА.

Неправомірність звільнення особи від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) не є підставою для скасування рішення за результатами розгляду скарги, в даному випадку рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021.

Як вбачається з поданої слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_2 скарги від 06.11.2020 №23908/125/48-2020, останній зазначив, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, відомості про яке 28.08.2019р. внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0006393. Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2019р. біля 19:25 год. по вул. С. Русової, біля буд. № 5 у м. Києві сталась дорожньо-транспортна пригода за участю а/м «НІСАН», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_3 та мотоциклом марки «АГУСТА», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 . Внаслідок ДТП пасажир мотоцикла ОСОБА_5 отримав травми.

15 жовтня 2020 року у слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва розглядалось клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , інтереси якого представляв адвокат ОСОБА_1. Також в даному судовому засіданні були присутні: Скаржник, суддя ОСОБА_9, прокурор ОСОБА_6 , адвокат ОСОБА_18, підозрюваний ОСОБА_4 , секретар суду - ОСОБА_19 та вільні слухачі. В ході проведення судового розгляду проводились аудіо та відео фіксації засідання.

У ході проведення судового засідання адвокат ОСОБА_1 вів себе некоректно та неадекватно, що проявлялось у неодноразових образах, погрозах та нецензурних висловлюваннях на адресу Скаржника. Внаслідок таких дій адвоката, йому - майору поліції ОСОБА_2 , завдано непоправної шкоди гідності, діловій репутації та чесному імені.

Скаржник додає, що суддя ОСОБА_9 неодноразово робила зауваження адвокату з приводу його неправомірної поведінки та висловлювань на його адресу.

На підставі викладеного Скаржник просить притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат ОСОБА_1 скориставшись правом, передбаченим пунктом 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність та надав письмові пояснення від 30.11.2020 року з приводу обставин, що викладені в скарзі.

Так, адвокат зазначив, що відповідно до ч. 2 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Згідно ч. 1 ст. 34 вищевказаного Закону, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення Правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Адвокат стверджує, що Скаржник не навів конкретних обставин, які він вважає підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, позивач, зокрема зазначив, що враховуючи відсутність конкретних відомостей неможливо зрозуміти, що мав на увазі Скаржник, адже, ні Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а ні Правила адвокатської етики не дають визначення поняттю «адекватності поведінки», більше того ОСОБА_2 , взагалі не був учасником судового процесу.

У той же час, як зазначає позивач, в ході судового засідання ним порядок судового засідання не порушувався, з цього приводу слідчий суддя ніяких розпоряджень та попереджень не оголошував. У судовому засіданні адвокат ніяких образ ні в чий бік не висловлював і нічим нікому не погрожував. Крім того, Скаржник в своїй скарзі надав завідомо неправдиву інформацію щодо нецензурних висловлювань з його боку. Далі, в своїх поясненнях позивач стверджує, що ненормативна лексика є сегментом лайливої лексики різних мов, що включає неввічливі, непристойні, вульгарні та лайливі вислови. Використання ненормативної лексики має чіткі національні, культурні, та соціальні ознаки й суттєво відрізняється в різних культурах та соціальних групах. Кожне суспільство визначає окремо, що належить до ненормативної лексики або лайки, і формулює своє ставлення до неї. У багатьох країнах світу існують закони, що обмежують використання такої лексики у публічному житті, у ЗМІ тощо. Отже, що мав на увазі Скаржник під фразою «нецензурні висловлювання» невідомо, адвокат зазначив, що застосування будь-яким учасником процесу ненормативної лексики не залишилося б без відповідного реагування слідчого судді в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом, шо однозначно було б зафіксовано в журналі судового засідання.

Позивач також зазначив, що відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Михайлова проти України» від 18.03.2018 p., принцип справедливості закликає до вільного та навіть різкого обміну аргументами між сторонами в залі суду. Проте, це не може бути розцінено як образа в будь-чий бік.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області встановлено, що записом судового засідання підтверджується, що адвокат ОСОБА_1, в ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , неодноразово допускав нецензурні висловлювання та образи в бік Скаржника, здійснював погрози останньому кримінальною відповідальністю, звинувачував у вчиненні кримінальних правопорушень. Окрім того, в ході зазначеного судового засідання, адвокат ОСОБА_1 зневажливо характеризував роботу оперативних працівників, використовуючи такі слова та словосполучення як навчені песики, навчені, нюхати тощо. Також, адвокат вступав в суперечки зі слідчим суддею Дарницькою районного суду м. Києва ОСОБА_9, порушуючи встановлений порядок ведення засідання - робив останній зауваження з приводу вимог законодавства до оформлення ордеру адвоката та змісту інформації, що в ньому має міститися, неодноразово звертав увагу на те, що спеціалізацією судді є цивільний, а не кримінальний процес тощо. На неодноразові зауваження з боку судді, належним чином не реагував.

Відповідач зазначає, що надані адвокатом ОСОБА_1 та його представниками під час проведення перевірки за скаргою та розглядом дисциплінарної справи, наведених вище обставин - не спростовують.

Щодо вказаних обставин, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Виходячи із норми ч. 2 ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підстави ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката повинні бути чітко викладені у скарзі.

Відсутність підстав, відсутність порушень норм процесуального законодавства, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, які б вказували на наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, є підставою для ухвалення рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 статті 7 Правил адвокатської етики у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно з ч.ч. 1, 3 статті 12 Правил адвокатської етики всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил (ст. 42 Правил адвокатської етики).

Відповідно до статей 44, 45 Правил адвокатської етики під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.

Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

У відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: - бути стриманим і коректним; - реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; - бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.

У той же час, суд зазначає, що здійснення правосуддя на засадах поваги до честі та гідності, рівності перед законом і судом має забезпечуватись не тільки положеннями закону, а й усією судовою діяльністю. Суд зобов`язаний не тільки поважати честь і гідність усіх учасників процесу, а й не допускати порушення цих прав з боку учасників процесу.

Принцип верховенства права в діяльності адвокатури в Україні виражається в тому, що адвокати, представляючи права та законні інтереси громадян, повинні використовувати не заборонені законодавчими актами засоби та прийоми. Будь-яка діяльність адвоката не може суперечити чинному законодавству України та міжнародним нормам права, прийнятими та ратифікованими в Україні. Адвокат також не може приймати завідомо протизаконні доручення та використовувати неправочинні засоби навіть для захисту законних інтересів своїх клієнтів.

Відносини «адвокат - суд» повинні базуватися насамперед на взаємній повазі судді та адвоката. Як адвокати, так і судді виконують вищу соціальну місію, делеговану їм державою, - захист прав людини.

Судова процедура вимагає чіткого виконання правил в суді з боку всіх учасників судового процесу. Для забезпечення ефективної діяльності суду від учасників процесу вимагається певний рівень правової поведінки та відповідна культура юридичної практики і професійної правової культури, насамперед з боку суду, адвоката, прокурора. Однак у суду мають бути механізми певного примусу для підтримання порядку в судовому засіданні, тобто впорядкування поведінки людей за допомогою заходів процесуального примусу.

Судом при прийняття рішення у даній справі враховано повноваження слідчого судді щодо вжиття заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Відповідно до статті 321 КПК України головуючий, серед іншого, керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, забезпечує здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків.

Згідно з частиною другою статті 330 КПК України у разі невиконання розпорядження головуючого прокурором чи захисником головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду.

Положеннями частини четвертої статті 330 КПК України передбачено, що за неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого в судовому засіданні оголошується перерва.

Суд зазначає, що і ряд обов`язків на захисника покладає кримінальне процесуальне законодавство.

Зокрема, за змістом частин першої, другої статті 329 КПК України захисник, який присутній у залі судового засідання, зобов`язаний заявляти клопотання, подавати заперечення лише після надання йому слова головуючим у судовому засіданні, а також зобов`язаний додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

У силу частин першої, другої статті 47 КПК України захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути у призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Згідно із частиною другою статті 329 КПК України сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

За змістом вищенаведених положень, захисник зобов`язаний підкорятися вимогам та розпорядженням головуючого, а у разі невиконання розпорядження головуючого прокурором чи захисником головуючий робить їм попередження про відповідальність за неповагу до суду.

У той же час, матеріали справи не містять доказів, що головуючий суддя ОСОБА_9 робила попередження про відповідальність за неповагу до суду адвокатом ОСОБА_1 та, що останній був притягнутий до відповідальності за неповагу до суду.

Вказаних доказів не було надано, як відповідачем так і скаржником.

Слідчий суддя не вважав за необхідне порушити перед органом, уповноваженим на притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у судовому засіданні 15.10.2020.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не було враховано, що адвокат ОСОБА_1 був захисником підозрюваного ОСОБА_4 по кримінальному провадженні №0006393, а скаргу було подано слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_2 у провадженні якого перебуває вказане кримінальне провадження.

Перевіряючи подані процесуальними опонентами відомості про дисциплінарний проступок адвоката, вчинений в ході судового засідання, серед іншого слід зважати на ставлення до поведінки адвоката самого скаржника, а також інших сторін провадження, проявлене під час розгляду справи.

У той же час, з матеріалів наданих відповідачем вбачається, що адвокат ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_4 звертався до Печерського районного суду міста Києва щодо можливого примушування слідчим відділенням СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві давати показання ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0006393.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 15.12.2020 у справі №757/54094/20-к скаргу адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 29.11.2020 - задоволено; зобов`язано уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві внести відомості до ЄРДР за заявою (повідомлення) адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань про вчинення кримінального правопорушення від 29 листопада 2020 року та розпочати досудове розслідування, про що проінформувати заявника.

У матеріалах справи наявна копія Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №0000152 від 08.04.2021 першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління ДБР розташованого у місті Києві.

Також, у матеріалах справи наявна копія Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №0000114 від 22.01.2021 Територіального управління ДБР розташованого у місті Києві щодо ухвали Печерського районного суду міста Києва від 21.12.2020 у справі №757/54001/20-к, за заявою адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_4 від 20.11.2020 щодо можливого притягнення завідомо невинного ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності слідчим відділення СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві давати показання ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0006393.

У матеріалах справи також наявні копії повідомлень Територіального управління ДБР, розташоване у місті Києві від 26.01.2021 №11/1700/03-21 та від 08.04.2021 №11/6894/02-2021, якими адвоката ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_4 повідомлено про початок досудових розслідувань на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 15.12.2020 у справі №757/54094/20-к та досудового розслідування за №0000114 від 22.01.2021.

Отже, суд приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області не врахувала вказаних обставин.

Разом з тим, відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не було враховано та не надано оцінки Висновку експерта за результатами проведення комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні №0000658 від 25.05.2021 №5850/3851/5852/5853/21-61, відповідно до якого: У промовах ОСОБА_1 , які викладено в наданих для дослідження журналах судових засідань, звукозаписах судових засідань, висловлювань, у тому числі відносно слідчого ОСОБА_2 , що належить до ненормативної чи нецензурної лексики, не міститься; У промовах ОСОБА_1 , які викладено в наданих для дослідження журналах судових засідань, звукозаписах судових засідань, висловлювань загрозливого характеру, у тому числі відносно слідчого ОСОБА_2 , не міститься; У промовах ОСОБА_2 , які викладено у наданих для дослідження журналах судових засідань, звукозаписах судових засідань, містяться висловлювання відносно ОСОБА_1 , що належать до ненормативної чи нецензурної лексики.

Хоча у рішенні №VІ-011/2021 від 30.06.2021 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури звернула на це увагу та вказала, що оцінка висновку експерта має бути надана на стадії розгляду дисциплінарної справи.

Доказів надання відповідачем оцінки Висновку експерта за результатами проведення комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні №0000658 від 25.05.2021 №5850/3851/5852/5853/21-61, до суду не надано.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

З матеріалів справи вбачається, що:

27 січня 2021 року КДКА Київської області у складі членів її дисциплінарної палати та Голови КДКА ухвалила рішення № 21/2021 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначення її до розгляду на 24.02.2021 об 11 год. 00 хв.;

24 лютого 2021 року розгляд дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 був відкладений на 31 березня 2021 року на 11год.00хв., у зв`язку з клопотанням про відкладення розгляду справи, через хворобу адвоката ОСОБА_1 ;

05 березня 2021 року до КДКА Київської області надійшов лист № 389 від 01.03.2021, за підписом Голови ВКДКА ОСОБА_13 , про направлення матеріалів дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у зв`язку з оскарженням ним Рішення ДП КДКА Київської області № 21/2021 від 27.01.2021 року про порушення дисциплінарної справи;

12 березня 2021 року КДКА Київської області було передано матеріали дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 до ВКДКА, у зв`язку з чим розгляд дисциплінарної справи стосовно нього, який був відкладений на 31.03.2021 року, не відбувся у призначені для цього дату й час;

02 квітня 2021 року повноваження члена КДКА Київської області ОСОБА_14 , якою проводилася перевірка за скаргою на адвоката ОСОБА_1 були припинені на підставі її заяви;

30 червня 2021 року ВКДКА було прийнято Рішення № VІ-011/2021, яким скаргу адвоката ОСОБА_1 було залишено без задоволення, а Рішення № 21/2021 дисциплінарної палати КДКА Київської області від 27.01.2021 року - без змін;

Після повернення матеріалів дисциплінарної справи з ВКДКА розгляд дисциплінарної справи був призначений на 19 серпня 2021 року об 11 год. 00 хв.;

19 серпня 2021 року ДП КДКА Київської області прийняла протокольне рішення про відкладення розгляду дисциплінарної справи на 29 вересня 2021 року на 12 год. 45 хв., у зв`язку з необхідністю забезпечення адвокату можливості ознайомитися з додатковими матеріалами, які 13.08.2021 року надійшли до КДКА від скаржника;

29 вересня 2021 року відповідачем прийнято оскаржуване рішення №200/2021.

Відповідач до суду не надав жодних пояснень щодо порушення строків розгляду дисциплінарної справи адвоката ОСОБА_1 .

Отже, як вбачається з матеріалів справи, навіть при оскаржені позивачем рішення від 27.01.2021 №21/2021 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, відповідачем порушені строки, визначені ч. 1 ст. 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» при прийнятті оскаржуваного рішення від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Статтею 70 Правил адвокатської етики визначені загальні засади застосування дисциплінарної відповідальності за порушення цих Правил.

Цією нормою визначено, що при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики дисциплінарні органи адвокатури мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Верховний Суд у постанові від 24 червня 2020 року у справі N 821/890/18 указав, що аналіз правових норм, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дає підстави для висновку про те, що для встановлення порушення Правил адвокатської етики відповідач має встановити невідповідність дій адвоката певним формально визначеним та затвердженим вимогам, що передбачають які саме дії можуть бути визначені як порушення правил.

У цій же постанові Верховний Суд визначив, що правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися, насамперед, на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні адвоката є склад дисциплінарного проступку;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону та чи є він пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

У постанові від 30 червня 2021 року у справі N 640/17195/20 Верховний Суд дійшов висновку, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

У матеріалах справи наявні Свідоцтво про смерть від 23.01.2021 Серія НОМЕР_3 доньки позивача - ОСОБА_15 та Свідоцтво про смерть від 04.05.2021 Серія НОМЕР_4 матері позивача - ОСОБА_16 .

Однак, матеріали, які надані відповідачем не містять доказів врахування під час накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю даних обставин, що є порушенням ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під час розгляду справи, відповідачем не доведено обґрунтованості прийняття оскаржуваного рішення, а також не враховано обставин вчинення позивачем проступку, його наслідків, особи адвоката та інших обставин.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 (порушення присяги адвоката України), 3 (порушення правил адвокатської етики), 5 (невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків) частини 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Таким чином, оскаржуване рішення щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення, передбачені п. 2 та 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є необґрунтованим, прийнятим з порушенням вимог ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки воно в цій частині взагалі не мотивовано.

Крім того, в Законі України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» відсутнє чітке визначення, що саме є «порушенням присяги».

Відповідачем не визначено у рішенні об`єктивну сторону даного дисциплінарного проступку в діях позивача.

При цьому суд враховує тлумачення ст. 8 Європейської конвенції з прав людини, викладене в п.п. 185, 186 рішення ЄСПЛ від 09.01.2013 справа «Олександр Волков проти України».

Разом з тим, накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі порушення присяги адвоката України (пункт 1 частини другої статті 32 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Суд зазначає, що позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України є виключним та найсуворішим дисциплінарним стягненням.

Суд приходить до висновку, що дисциплінарний проступок, за який до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю не є грубим дисциплінарним порушенням, в розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", за яке могло б бути застосовано найсуворіше дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Таким чином, у зв`язку із тим, що відповідачем не доведено порушення адвокатом ОСОБА_1 присяги адвоката України та невиконання або неналежне виконання ним своїх професійних обов`язків, суд вважає безпідставним притягненням його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, оскаржуване рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_5 ) про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017 не є співмірним та порушує норми частини другої статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Таким чином, з підстав вищевикладеного суд приходить до висновку, що рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_5 ) про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017 прийнято Дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; не з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; не обґрунтовано, тобто не з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; не добросовісно; не розсудливо.

У той же час, суд при прийнятті рішення у справі враховує висновки Верховного Суду, які викладені в постанові від 14.03.2018р. у справі №826/23545/15, відповідно до яких порушення, допущені Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури під час здійснення дисциплінарного провадження, є безумовною підставою для визнання оскаржуваного рішення протиправним, що в свою чергу, з метою захисту порушених прав позивача, тягне за собою обов`язок його скасування.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

З урахуванням ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України суд присуджує на користь позивача здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 908,00грн. з бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_5 ) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 29.09.2021 №200/2021 про припинення дії свідоцтва ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_5 ) про право на зайняття адвокатською діяльністю №000875, видане Радою адвокатів Житомирської області 19.09.2017.

Присудити на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_5 ) здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 908,00грн. з бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (м. Київ, 04080, вул. Кирилівська, 15, ).

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Амельохін