Справа № 420/1541/22
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2022-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1541/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

На переконання позивача, наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » порушує інтереси позивача та є протиправним, оскільки суперечить положенням законодавства України, а саме:

частині 2 статті 19 Конституції України;

частинам 1, 3, 6 статті 96, частині 3 статті 187, пункту 2 частини 1 статті 191, частині 1 статті 325, статті 329, частині 1, 3 статті 332, пункту 1 частини 1 статті 336 МК України;

пункту 1 частини 1 статті 8, частині 1 статті 64, частині 1 статті 65, пункту 5 частини 2 статті 65, частинам 1, 2, 3 статті 67, частинам 1, 2 статті 74, частині 1 статті 75 Закону № 889;

пунктам 1.5,1.7 розділу І, пунктам 5.1, 5.4 розділу V Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 №1066 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за №2120/22432 (далі - Порядок № 1066);

пункту 4.1. Порядку створення зон митного контролю затверджений наказом Міністерства фінансів України від 22.05.2021 №583, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №879/21191;

пункту 33, пункту 35 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039.

Серед аргументів позивачем зазначено про відсутність з його боку порушень виконання митних формальностей відповідно до розділу V Порядку 1066 при здійсненні контролю за доставкою товарів та транспортних засобів із зони митного контролю розташованої на території залізничної станції «Ізмаїл» до зони митного контролю, що розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт».

Здійснення митних формальностей, пов`язаних із транзитним переміщенням вантажу за ПМД Донецької митниці типу ЕК10РР №ИА700030/2021/001444 здійснено без порушень вимог чинного законодавства та у межах компетенції.

Ані в оскаржуваному наказі Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », ані в поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 24.12.2021 №7.10-17/445 відповідач не зазначив, які саме положення Порядку №1066 щодо виконання митних формальностей було порушено позивачем, що ставляться йому в вину.

Крім того, згідно пункту 5.4 Порядку №1066 у разі застосування Реєстрів для здійснення митного контролю й оформлення товарів, що вивозяться за ПМД, посадова особа цієї митниці здійснює перелік визначених цим Порядком митних формальностей після надходження товарів до митниці призначення.

Так, на виконання вимог розділу V Порядку №1066 за ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №ИА700030/2021/001444 позивачем було здійснено митні формальності та внесено до ЄАІС відмітки про прибуття вантажу в митницю призначення (Одеська митниця, пункт пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», відділ митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїльський») лише після фактичного надходження кількості вантажу, що містився залізничних вагонах, автомобільним транспортом до території зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», що входить до пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», та, згідно з Класифікатором митних органів має код UА500370. Будь-якої невідповідності кількості вантажу, який містився у залізничних вагонах у зоні митного контролю залізничної станції «Ізмаїл (експ.)» та кількості вантажу, що надходив автотранспортом, до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ») у пункті пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», не встановлено.

Отже, позивачем здійснювались митні формальності щодо товару «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003» лише після його фактичного надходження до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», що входить до зони діяльності відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїл» («Ізмаїльський»).

Також позивач наголошує, що подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 24.12.2021 №7.10-17/445 не відповідає вимогам Закону № 889 в частині встановлення ступеня вини та інших обов`язкових елементів складу дисциплінарного проступку, як і не визначено їх в оскаржуваному наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності, який фактично дублює подання комісії.

Крім того, рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнято з порушенням вимог частини 1 статті 74 Закону № 889.

Відповідачем не враховано та не відображено у оскаржуваному наказі та поданні дисциплінарної комісії будь-які відомості, що характеризують позивача як державного службовця, на наведені обставини, що пом`якшують дисциплінарну відповідальність, а саме - відсутність у нього дисциплінарних стягнень, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень та ставлення його до державної служби, а також про форму та ступінь вини державного службовця та тяжкість наслідків дисциплінарного проступку, як критерії, які повинні враховуватися під час застосування дисциплінарного стягнення відповідно до частини 1 статті 67, частини 1 статті 74 Закону №889 та мають бути зазначені у поданні дисциплінарної комісії відповідно до пункту 34 Порядку №1039. Натомість, у резолютивній частині подання дисциплінарна комісія зазначає, що нею не встановлені пом`якшуючі або обтяжуючі обставин вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що визначені статтею 67 Закону №889, хоча у вступній частині зазначеного подання вказано, що на час здійснення дисциплінарного провадження позивач діючих дисциплінарних стягнень не має.

Таким чином, наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » відповідачем прийнято без врахування всіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення, без встановлення вини державного службовця, без всебічного та неупередженого розгляду матеріалів дисциплінарної справи, без жодних вагомих, чітких та узгоджених доказів, які б вказували на правомірність та обґрунтованість спірного наказу, з порушеннями законодавчих приписів, натомість викладені в ньому підстави притягнення особи до дисциплінарної відповідальності носять формальний характер і не містять чіткої інформації щодо складу дисциплінарного проступку, що своєю чергою дає підстави стверджувати про протиправність оскаржуваного наказу.

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 03.02.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст. 262 КАС України).

Відповідно ст.162 КАС України відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Документ в електронному вигляді «Адміністративний позов» від 24.01.2022 року по справі №420/1541/22 надіслано одержувачу - Одеська митниця, як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 24.02.2022 р. о 17:03.

Документ в електронному вигляді «Ухвала про відкриття спрощеного позовного провадження» від 03.02.2022 року по справі №420/1541/22 надіслано одержувачу - Одеська митниця, як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 25.02.2022 р. о 19:51.

Строк на подання відзиву сплив 14.03.2022 року.

Ухвалою суду від 03.02.2022 року витребувано від Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, належним чином засвідчені копії матеріалів, що стали підставою для прийняття наказу Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» визначено:

«У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановляю:

1. Ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Верховна Рада України прийняла Закон «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"».

Законом України «Про затвердження Указу Президента України від 14.03.2022 року №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено воєнний стан до 25.04.2022 року.

22 травня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України від 17.05.2022 №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 №2263-ІХ, за яким воєнний стан в Україні до 23.08.2022 року.

Ухвалою суду від 14.04.2022 року задоволено клопотання Одеської митниці за вхід.№ЕС/1042/22 від 11.04.2022 року та зупинено провадження по справі №420/1541/22.

19.05.2022 року за вхід. №ЕС/1443/22 через канцелярію суду надано відзив на адміністративний позов та витребувані судом матеріали.

Відзив обґрунтовано наступним.

Відповідно до відомостей про переміщення вантажу за періодичною митною декларацією ЕК 10 РР №UА700030/2021/001444, що містяться в ЄАІС Державної митної служби України, головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1 01.07.2021, 02.07.2021 здійснено пропуск за межі митної території України на водному транспорті партії вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003», що надійшла з митниці відправлення залізничним вагонами №№61517025, 65386088, 60497641, 65946048, 67184317, 67909614, 68553627, 60241973, 60245875, 60365525, 63340624, 64146731, 53651550, 68605765, 68717859, 68779875 та прибула на залізничну станцію Ізмаїл 18.06.2021, 22.06.2021, 25.06.2021 про що свідчить інформація в ЄАІС, внесена посадовою особою митниці призначення ОСОБА_1, головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїльський» Одеської митниці та Наталею Мариновою, головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїльський» Одеської митниці (за посадою на час прибуття вантажу).

В своїх поясненнях від 06.12.2021 ОСОБА_1 визнається виконання митних формальностей відповідно розділу V Порядку 1066 за фактом надходження вантажу залізничних вагонів на залізничну станцію «Ізмаїл». При цьому зазначає, що перевантаження вантажу на автомобільний транспорт на залізничній станції відбувалось у відповідності резолюції керівництва митного поста на листі ТОВ «Ньюенерджі» від 05.01.2021 №02/01 (вх. №18/7.10-28.9), а контроль за доставленням при перевезенні автомобільним транспортом із зони митного контролю розташованої на залізничній станції «Ізмаїл» до зони митного контролю ТОВ «Ньюенерджі», яка розташована в межах пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», на підставі періодичної митної декларації ЕК 10 РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444 із реєстрами транспортних засобів, а саме залізничних вагонів. Не можливість внесення до ЄАІС інформації про зміну виду транспорту із залізничного на автомобільний, ОСОБА_1 пояснюється технічною неможливістю відповідного програмно-інформаційного комплексу ЄАІС.

Виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення, а тому числі із використанням інформаційних технологій, встановлено статтею 246 Митного кодексу України. Наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066, затверджений порядок виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за №2120/22432.

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією встановлено:

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці, та діючи в межах посадових обов`язків визначених посадовою інструкцією, затвердженої в. о. начальника Одеської митниці Андрієм Танцеровим 30.06.2021, впродовж червня-серпня 2021 року виконував митні формальності пов`язані із здійсненням транзитних переміщень вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003», що переміщувався за періодичною митною декларацією Донецької митниці ЕК 10 РР № ІІА700030/2021/001444. При цьому, ОСОБА_1 порушено:

вимоги частини першої статті 246 Митного кодексу України та пункту 4 частини другої статті 544 Митного кодексу України - відсутності контролю за переміщення вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003» в частині не забезпечення виконання митних формальностей при транзитних переміщеннях товарів та транспортних засобів визначених Порядком 1066, а саме контролю за доставкою товарів та транспортних засобів із зони митного контролю розташованої на території залізничної станції «Ізмаїл» до зони митного контролю, що розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт»;

пункту 4.1. Порядку 583 та пункту 1.10. Положення про відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл», затвердженого 30.06.2021 в. о. начальника Одеської митниці Андрієм Танцеровим, в частині виконання митних формальностей відповідно Порядку 1066 в зоні митного контролю, яка розташована на території залізничної станції «Ізмаїл», що не належить до зони діяльності відділу;

порушення посадових обов`язків головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці, що визначені посадовою інструкцією посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного оформлення «Ізмаїл» Одеської митниці, затвердженої в. о. начальника Одеської митниці Андрієм Танцеровим 30.06.2021, а саме абзацу другого підпункту 1 пункту 3 - здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України засобами водного, автомобільного, залізничного, повітряного, трубопровідного транспорту та лініями електропередачі, а також змішаними перевезеннями, із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, за допомогою інформаційних технологій.

Таким чином, ОСОБА_1 порушено підпункт 7 частини 1 статті 8 Закону України від 18 грудня 2015 року № 889-УІІІ «Про державну службу» (із змінами та доповненнями) - в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків, тобто вчинення дисциплінарного проступку, визначеного пункту 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».

Дисциплінарною комісією не встановлені пом`якшуючі або обтяжуючі обставин вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що визначені статтею 67 Закону.

Враховуючи наведене, Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці рекомендувала застосовувати, відповідно до статей 64,65, 66 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (із змінами та доповненнями), до головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Таким чином, притягнення головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани на підставі наказу Одеської митниці від 31.12.2021 року №614-о здійснено обґрунтовано та правомірно, підстави для визнання вказаного наказу незаконним та скасування в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача відсутні, а тому вважаємо, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1

19.05.2022 року за вхід.№ЕП/13792/22 надано відповідь на відзив, в якій представником позивача наголошено на тому, що відзив не містить жодного контраргументу чи правового обґрунтування позиції відповідача.

10.07.2022 року за вхід.№8697/22 від представника позивача надійшли додаткові пояснення щодо порушення статті 75 Закону України «Про державну службу», яке призвело до порушення процедури винесення рішення про накладення дисциплінарного стягнення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

ОСОБА_1 працює в Одеській митниці, як відокремленому підрозділі Державної митної служби України, на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці з укладанням контракту з 01.07.2021 року, згідно наказу Одеської митниці від 30.06.2021 №35-о.

Згідно з наказом Одеської митниці від 17.11.2021 №378 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 та утворення дисциплінарної комісії» (із змінами внесеними наказом Одеської митниці від 07.12.2021 № 435) на підставі інформації, викладеної у доповідній записці заступника начальника управління - начальника відділу проведення спеціальних (оглядових) операцій управління протидії контрабанді наркотиків та зброї Одеської митниці Михайла Сердюка від 16.11.2021 №7.10-29-02/388, порушено дисциплінарне провадження відносно головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1.

Згідно доповідної записки заступника начальника управління - начальника відділу проведення спеціальних (оглядових) операцій управління протидії контрабанді наркотиків та зброї Одеської митниці Михайла Сердюка від 16.11.2021 № 7.10-29-02/388, відповідачем, начебто, встановлено факти недотримання посадовими особами митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці вимог розділу V Порядку №1066), а саме: митних формальностей, пов`язаних з митним контролем та внесенням інформації до ЄАІС Державної митної служби України про прибуття до митниці призначення та пропуск через митний кордон України окремих партій вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003.», загальною кількістю 10 000 000 кг, оформлений в режимі експорт за періодичною митною декларацією Донецької митниці ЕК 10 РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444, та призначений для доставлення до країни призначення Республіка Румунія. Період дії періодичної декларації червень - грудень місяці 2021 року.

Державне підприємство "АРТЕМСІЛЬ" () за періодичною митною декларацією Донецької митниці ЕК 10 РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444 здійснювало експорт окремих партій вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003», загальною кількістю 10 000 000 кг, країна призначення - Республіка Румунія. Відправлення вантажу здійснювалось залізничним транспортом, окремими вагонним партіями.

Відповідно до відомостей про транзитне переміщення вантажу за періодичною митною декларацією ЕК 10 РР №UА700030/2021/001444, що містяться в ЄАІС Державної митної служби України, головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці (головним державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїльський» Одеської митниці Держмитслужби) ОСОБА_1 01.07.2021, 02.07.2021 здійснено пропуск за межі митної території України на водному транспорті партії вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003», що надійшла з митниці відправлення залізничним вагонами №№61517025, 65386088, 60497641, 65946048, 67184317, 67909614, 68553627, 60241973, 60245875, 60365525, 63340624, 64146731, 53651550, 68605765, 68717859, 68779875 та прибула на залізничну станцію Ізмаїл 18.06.2021, 22.06.2021, 25.06.2021 про що свідчить інформація в ЄАІС, внесена посадовою особою митниці призначення ОСОБА_1 головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїльський» Одеської митниці (за посадою на час прибуття вантажу).

Донецькою митницею, як митницею відправлення, в графі 27 «Місце навантаження/розвантаження» ПМД, відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 р. за № 1372/21684, зазначені відомості про код згідно з Класифікатором митних органів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 26 листопада 2019 року № 495 (зі змінами), у зоні діяльності якого розташовано місце перевантаження товарів чи заміна активного транспортного засобу в зоні митного контролю, зазначено - «ІІА500370 Одеська митниця», що в свою чергу відповідає пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» - відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл».

Згідно з залізничними накладними, перевізник товару АТ «Укрзалізниця» доставив вантаж до станції призначення - станції Ізмаїл (експ.), у відповідності до умов поставки СРТ UА станція Ізмаїл за ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №UА70003 0/2021/001444.

Враховуючи об`єктивно непереборні обставини, а саме - відсутність (руйнування) залізничних колій, що спричинило неможливість доставляння та вивантаження залізничних вагонів з товарами безпосередньо на території зони митного контролю універсального перевантажувального комплексу підприємства ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», яка розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» (місце перевантаження товарів чи заміна активного транспортного засобу та митний орган перетину кордону), зазначене підприємство звернулось до митного органу з листом від 05.01.2021 №02/01 (вх. № 18/7.10 28.9) з проханням дозволити проведення угрупування вантажу, який прибуває залізничним транспортом на вантажний двір станції Ізмаїл, на території ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» у зоні митного контролю (пункті пропуску) ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», з посиланням на пункт 5 частини 1 статті 203 МК України, згідно якого власник товарів, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем, або уповноважена ним особа з дозволу митного органу можуть проводити з цими товарами такі операції: підготовка товарів до продажу (відчуження) і транспортування, сортування, пакування, перепакування, маркування, навантаження, вивантаження, перевантаження та інші подібні операції.

Керуючись положеннями статей 191, 192, 218 МК України, у зв`язку із руйнацією залізничних колій та неможливістю доставки залізничних вагонів безпосередньо до території зони митного контролю ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» митними органами ще починаючи з 2012 року регулярно надавався дозвіл на прибуття та перевантаження товару «сіль» у засоби автомобільного транспорту на території залізничної станції «Ізмаїл» з метою подальшої доставки у пункт пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт». Зазначене підтверджується також листом Південної (на той час) митниці від 06.07.2012 №15/42-4.2/15776.

Відповідно до Переліку індикаторів ризиків, надісланим листом Держмитслужби від 16.06.2020 №24/24-03/7/54, індикатор 3.6.12 «Переміщення певних видів товарів, що за своїми характеристиками можуть в собі приховувати вкладення: сипучих товарів, лісоматеріалів, товарів в біг-бегах» передбачає «виявлення можливих прихованих товарів за допомогою систем сканування в пунктах пропуску через митний кордон» та має значення 15, тобто низький індикатор ризику та потребує наявності додаткових індикаторів ризику. У зв`язку з відсутністю додаткових ризиків та відсутністю систем сканування в пункті пропуску форми митного контролю не ініціювалися ні в автоматичному, ні в ручному режимі.

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією встановлено:

ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці, та діючи в межах посадових обов`язків визначених посадовою інструкцією, затвердженої в. о. начальника Одеської митниці Андрієм Танцеровим 30.06.2021, впродовж червня-серпня 2021 року виконував митні формальності пов`язані із здійсненням транзитних переміщень вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003», що переміщувався за періодичною митною декларацією Донецької митниці ЕК 10 РР № ІІА700030/2021/001444. При цьому, ОСОБА_1 порушено:

вимоги частини першої статті 246 Митного кодексу України та пункту 4 частини другої статті 544 Митного кодексу України - відсутності контролю за переміщення вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003» в частині не забезпечення виконання митних формальностей при транзитних переміщеннях товарів та транспортних засобів визначених Порядком 1066, а саме контролю за доставкою товарів та транспортних засобів із зони митного контролю розташованої на території залізничної станції «Ізмаїл» до зони митного контролю, що розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт»;

пункту 4.1. Порядку 583 та пункту 1.10. Положення про відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл», затвердженого 30.06.2021 в. о. начальника Одеської митниці Андрієм Танцеровим, в частині виконання митних формальностей відповідно Порядку 1066 в зоні митного контролю, яка розташована на території залізничної станції «Ізмаїл», що не належить до зони діяльності відділу;

порушення посадових обов`язків головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці, що визначені посадовою інструкцією посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного оформлення «Ізмаїл» Одеської митниці, затвердженої в. о. начальника Одеської митниці Андрієм Танцеровим 30.06.2021, а саме абзацу другого підпункту 1 пункту 3 - здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України засобами водного, автомобільного, залізничного, повітряного, трубопровідного транспорту та лініями електропередачі, а також змішаними перевезеннями, із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, за допомогою інформаційних технологій.

Дисциплінарною комісією не встановлені пом`якшуючі або обтяжуючі обставин вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що визначені статтею 67 Закону.

Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці рекомендувала застосовувати, відповідно до статей 64,65, 66 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (із змінами та доповненнями), до головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Наказом від 30.12.2021 року №614-о ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч. 2 ст. 19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч. 1 ст. 68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.

Згідно зі статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Частиною 1 статті 569 МК України передбачено, що працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Частиною 3 статті 569 МК України обумовлено, що правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються Законом №889.

Частинами 1, 2 статті 1 Закону № 889 визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 5 Закону № 889 правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до пунктів 1, 2, 6, 7, 8 частини 1 статті 8 Закону № 889 державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Також у відповідності до частини 1 статті 8 Закону № 889 державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Частиною 1 статті 64 Закону № 889 передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною 1 етапі 65 Закону № 889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону №889 до дисциплінарних проступків віднесено невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Положеннями частини 1 статті 66 Закону № 889 визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 3 статті 66 Закону № 889 обумовлено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 68 Закону № 889 дисциплінарні стягнення накладаються на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" : зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Щодо порушень в частині контролю за доставкою товарів та транспортних засобів із зони митного контролю, розташованої на території залізничної станції «Ізмаїл», до зони митного контролю, що розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт».

У оскаржуваному наказі міститься твердження відповідача про те, що впродовж червня- серпня 2021 року під час виконання митних формальностей, пов`язаних із здійсненням транзитних переміщень вантажу «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003», що переміщувався за періодичною митною декларацією Донецької митниці ЕК 10 РР №UА700030/2021/001444, позивачем порушено вимоги частини першої статті 246 МК України та пункту 4 частини другої статті 544 МК України - відсутності контролю за переміщення вказаного вантажу в частині не забезпечення виконання митних формальностей при транзитних переміщеннях товарів та транспортних засобів визначених Порядком 1066, а саме - контролю за доставкою товарів та транспортних засобів із зони митного контролю розташованої на території залізничної станції «Ізмаїл» до зони митного контролю, що розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт».

Таке твердження відповідача не грунтується на чинних нормах національного законодавства, з огляду на наступне.

Згідно пункту 4 частини другої статті 544 МК України здійснюючи митну справу, митні органи, серед іншого, виконують такі основні завдання: здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі електронних документів (електронне декларування), за допомогою технічних засобів контролю тощо.

Виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення, в тому числі із використанням інформаційних технологій, встановлено статтею 246 МК України.

Відповідно до частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Наказом Міністерства фінансів України від 09.10.2012 №1066 затверджений Порядок виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2012 за №2120/22432.

Зазначений Порядок №1066 регламентує дії посадових осіб митних органів, перевізників, декларантів або уповноважених ними осіб під час здійснення контролю за переміщенням товарів та/або транспортних засобів комерційного призначення, що перебувають під митним контролем, між двома митними органами України або в межах зони діяльності одного митного органу юридичними та фізичними особами незалежно від виду транспорту, крім товарів, що переміщуються стаціонарними засобами транспортування (трубопроводи та лінії електропередачі) без застосування заходів гарантування, у: 1) вантажних відправленнях; 2) супроводжуваному багажі; 3) несупроводжуваному багажі; 4) ручній поклажі.

Згідно пунктів 1.5 та 1.7 розділу І Порядку №1066 виконання митних формальностей при здійсненні контролю за транзитним перевезенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється на підставі документів контролю за переміщенням товарів (далі - ДКПТ).

Для здійснення контролю за переміщенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення і виявлення фактів їх недоставлення до митниці призначення використовується Єдина автоматизована інформаційна система митних органів України (далі - ЄАІС).

Приписами пункту 5.1 Порядку № 1066 встановлено, що для здійснення контролю за перевезенням товарів автомобільним або залізничним транспортом із застосуванням періодичної митної декларації (далі - ПМД) як ДКПТ може використовуватися ПМД а при вивезенні товарів за межі митної території України (зокрема в митному режимі транзиту) - Реєстр номерів транспортних засобів та товарно-транспортних документів (далі - Реєстр), подані митному органу на паперовому або електронному носії. ПМД та Реєстр у формі документа на паперовому носії супроводжуються їхніми електронними копіями.

Частиною 4 статті 260 МК України встановлено, що періодична митна декларація може подаватися на регулярне переміщення через митний кордон України товарів однією і тією ж особою на одних і тих же умовах та підставах протягом не більше 180 днів та під зобов`язання про подання додаткової декларації на товари, переміщені за періодичною митною декларацією протягом попереднього календарного місяця, у порядку та на умовах, встановлених Кабінетом Міністрів України.

Згідно фактичних обставин справи та у відповідності до вимог пункту 5.1 Порядку №1066. як документ контролю доставки вантажу від митниці відправлення до митниці призначення, позивачем було застосовано ПМД від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444 із реєстрами транспортних засобів, а саме залізничних вагонів.

Відповідно до графи 20 ПМД типу ЕК 10 РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444, оформленої Донецькою митницею, вантаж переміщувався з митниці відправлення до митниці призначення на умовах поставки СРТ UА станція Ізмаїл. У графах 25 «Вид транспорту на кордоні» та 26 «Вид транспорту в межах країни» ПМД зазначені відомості в кодованому вигляді про види транспортних засобів, що беруть участь у переміщенні вантажу, а саме «морське судно» та «залізничний вагон» відповідно.

Також, Донецькою митницею, як митницею відправлення, в графі 27 «Місце навантаження/розвантаження» ПМД, відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 р. за № 1372/21684, зазначені відомості про код згідно з Класифікатором митних органів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 26 листопада 2019 року № 495 (зі змінами), у зоні діяльності якого розташовано місце перевантаження товарів чи заміна активного транспортного засобу в зоні митного контролю, зазначено - «ІІА500370 Одеська митниця», що в свою чергу відповідає пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» - відділ митного оформлення № 1 митного поста «Ізмаїл».

Згідно з залізничними накладними, перевізник товару АТ «Укрзалізниця» доставив вантаж до станції призначення - станції Ізмаїл (експ.), у відповідності до умов поставки СРТ UА станція Ізмаїл за ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №UА70003 0/2021/001444.

Враховуючи об`єктивно непереборні обставини, а саме - відсутність (руйнування) залізничних колій, що спричинило неможливість доставляння та вивантаження залізничних вагонів з товарами безпосередньо на території зони митного контролю універсального перевантажувального комплексу підприємства ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», яка розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» (місце перевантаження товарів чи заміна активного транспортного засобу та митний орган перетину кордону), зазначене підприємство звернулось до митного органу з листом від 05.01.2021 № 02/01 (вх. №18/7.10 28.9) з проханням дозволити проведення угрупування вантажу, який прибуває залізничним транспортом на вантажний двір станції Ізмаїл, на території ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» у зоні митного контролю (пункті пропуску) ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», з посиланням на пункт 5 частини 1 статті 203 МК України, згідно якого власник товарів, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем, або уповноважена ним особа з дозволу митного органу можуть проводити з цими товарами такі операції: підготовка товарів до продажу (відчуження) і транспортування, сортування, пакування, перепакування, маркування, навантаження, вивантаження, перевантаження та інші подібні операції.

Вказаний лист містить резолюцію «Для опрацювання згідно з порядком. 05.01.2021» та відмітку «м/п «Ізмаїльський» №18/7.10-28.9. 05.01.2021».

Керуючись положеннями статей 191, 192, 218 МК України, у зв`язку із руйнацією залізничних колій та неможливістю доставки залізничних вагонів безпосередньо до території зони митного контролю ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» митними органами ще починаючи з 2012 року регулярно надавався дозвіл на прибуття та перевантаження товару «сіль» у засоби автомобільного транспорту на території залізничної станції «Ізмаїл» з метою подальшої доставки у пункт пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт». Зазначене підтверджується також листом Південної (на той час) митниці від 06.07.2012 №15/42-4.2/15776.

Відповідно до підпункту б) пункту 2 частини 2 статті 91 МК України, митний режим транзиту застосовується до товарів, які переміщуються внутрішнім транзитом від митного органу, розташованого на митній території України, до пункту вивезення (пропуску) за межі митної території України.

Згідно положень частин 1, 3, 6 статті 96 МК України, перевантаження товарів, що переміщуються у митному режимі транзиту, з одного транспортного засобу на інший, а також проведення угрупування пакувальних місць, зміна упаковки, маркування, сортування, а також ремонт та заміна пошкодженої упаковки здійснюються та допускаються з дозволу митного органу, в зоні діяльності якого проводяться такі операції.

При вивезенні за межі митної території України товарів, поміщених у митні режими експорту, реекспорту, тимчасового вивезення, переробки за межами митної території, положення цієї глави застосовуються з моменту початку переміщення зазначених товарів з митного органу відправлення і до моменту пред`явлення їх митному органу призначення.

Приписами частини 1 статті 325 МК України за письмовою заявою власника товарів або уповноваженої ним особи та з дозволу митного органу можуть здійснюватися навантаження, вивантаження, перевантаження, усунення пошкоджень упаковки, розпакування, упакування, перепакування, зважування та визначення інших істотних характеристик товарів, що перебувають під митним контролем, взяття проб та зразків таких товарів, зміна ідентифікаційних знаків чи маркування на цих товарах або їх упаковці, транспортних засобах комерційного призначення, а також заміна транспортного засобу комерційного призначення. Зазначені операції здійснюються за рахунок власника товарів, що переміщуються через митний кордон України, або уповноваженої ним особи. У разі відмови у наданні дозволу на здійснення зазначених операцій митний орган зобов`язаний невідкладно письмово повідомити особу, яка звернулася із заявою про надання такого дозволу, про причини і підстави відмови.

Разом з тим, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 191 МК України, перевізники мають право замінювати моторний транспортний засіб, попередньо повідомивши митний орган призначення про причини такої заміни (технічний стан, екологічні вимоги, економічна доцільність).

До того ж, приписами розділу V Порядку №1066 не передбачено жодних заборон чи обмежень щодо перевантаження товарів та зміни виду транспортних засобів при вчиненні митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень з використанням періодичної митної декларації.

З урахуванням об`єктивно непереборних обставин та фактичного стану залізничних колій експедитором вантажу ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ» було надано відповідне звернення до митного органу на отримання дозволу на перевантаження, угрупування і доставку вантажу від залізничної станції Ізмаїл до пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт».

Так, відповідно до вищезазначених норм МК України та існування об`єктивно непереборних обставин підстав для відмови у наданні дозволу на перевантаження, угрупування і доставку вантажу від залізничної станції «Ізмаїл» до пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» у посадових осіб митного органу не було, що підтверджується резолюцією керівництва митного поста «Ізмаїльський» Одеської митниці Держмитслужби на листі ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖЬ) від 05.01.2021 № 02/01 (вх. № 18/7.10 28.9).

Отже, схема перевантаження вантажу, що переміщувався за ПМД типу ЕК10РР №UА700030/2021/001444 виглядала таким чином: з дозволу митного органу в зоні митного контролю, що розташована на території залізничної станції «Ізмаїл», товар перевантажувався із залізних вагонів на автомобільний транспорт; після перевантаження, вантаж під митним контролем доставлявся до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», яка розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт». Далі в зоні митного контролю пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» здійснювалися митні формальності та відбувалось перевантаження товарів/заміна активного транспортного засобу на морський/річковий для подальшого випуску товару за межі митної території України.

Частиною 1 статті 320 МК України встановлено, що форми та обсяги митного контролю обираються посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками та/або автоматизованою системою управління ризиками.

Положеннями пункту 1 частини 1 статті 336 МК України визначено форми митного контролю, який, зокрема, здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Відповідно до Переліку індикаторів ризиків, надісланим листом Держмитслужби від 16.06.2020 №24/24-03/7/54, індикатор 3.6.12 «Переміщення певних видів товарів, що за своїми характеристиками можуть в собі приховувати вкладення: сипучих товарів, лісоматеріалів, товарів в біг-бегах» передбачає «виявлення можливих прихованих товарів за допомогою систем сканування в пунктах пропуску через митний кордон» та має значення 15, тобто низький індикатор ризику та потребує наявності додаткових індикаторів ризику. У зв`язку з відсутністю додаткових ризиків та відсутністю систем сканування в пункті пропуску форми митного контролю не ініціювалися ні в автоматичному, ні в ручному режимі.

Згідно пункту 5.4 Порядку №1066 у разі застосування Реєстрів для здійснення митного контролю й оформлення товарів, що вивозяться за ПМД, при надходженні товарів до митниці призначення посадова особа цієї митниці:

перевіряє відповідність відомостей, зазначених у товаросупровідних (товаротранспортних) документах, відомостям, зазначеним у електронних копіях ПМД та Реєстру (ПМД або Реєстр у формі електронного документа), та, за рішенням митниці призначення, фактичну наявність товарів (кількість, номенклатуру і стан);

невідкладно повідомляє митницю відправлення про надходження товарів у митницю призначення шляхом внесення до ЄАІС інформації про прибуття, а саме про:

фактичну кількість товарів, яка надійшла, в основних одиницях виміру;

фактичну дату та час надходження товарів, транспортних засобів комерційного призначення;

номер ПМК посадової особи, яка здійснювала митний контроль цих товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Враховуючи вищезазначене, контроль за перевезенням вантажу із зони митного контролю залізничної станції «Ізмаїл (експ.)» до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ» здійснювався документально, відповідно до розділу V Порядку №1066, на підставі ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444 із реєстрами транспортних засобів (залізничних вагонів) та товаросупровідних документів. Будь-якої невідповідності кількості вантажу, який містився у залізничних вагонах у зоні митного контролю залізничної станції «Ізмаїл (експ.)» та кількості вантажу, що надходив автотранспортом, до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ» у пункті пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», не встановлено. Відмітки про прибуття вантажу в митницю призначення в ЄАІС проставлялися лише після фактичного надходження кількості вантажу, що містився у залізничних вагонах, автомобільним транспортом до території,, зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», що входить до пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», та, згідно з Класифікатором митних органів має код UА500370.

При цьому, технічні можливості ЄАІС митних органів під час виконання митних формальностей із прибуття вантажу за ПМД із реєстрами транспортних засобів не дають технічної змоги здійснити зміну транспортних засобів з залізничного на інший у зв`язку із здійснення перевантаження, що підтверджується іншими посадовими особами митного органу при наданні пояснень дисциплінарній комісії. Тому, посадовими особами митного органу відмітки про прибуття вантажу вносяться в ЄАІС по реєстру залізничних вагонів, а не по автомобільним транспортним засобам, якими фактично доставлено товар у зоні митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ». Крім того, пропуск вантажу за межі митної території із тих саме технічних можливостей ЄАІС також робиться по реєстру залізничних вагонів із вантажем, хоча фактично вантаж переміщується із перевантаженням на річкове судно.

Таким чином, будь-яких порушень вимог частини першої статті 246 та пункту 4 частини другої статті 544 МК України - відсутності контролю за переміщення вантажу в частині не забезпечення виконання митних формальностей при транзитних переміщеннях товарів та транспортних засобів, визначених Порядком №1066, а саме контролю за доставкою товарів та транспортних засобів із зони митного контролю розташованої на території залізничної станції «Ізмаїл» до зони митного контролю, що розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», з боку позивача допущено не було, здійснення митних формальностей, пов`язаних із транзитним переміщенням вантажу за ПМД Донецької митниці типу ЕК10РР №UА700030/2021/001444 здійснено без порушень вимог чинного законодавства та у межах компетенції.

Разом з цим, як встановлено судом, ані в оскаржуваному наказі Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », ані в поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 24.12.2021 №7.10-17/445 відповідач не зазначив, які саме положення Порядку №1066 щодо виконання митних формальностей було порушено позивачем, що ставляться йому в вину.

В постанові Верховного Суду від 12.08.2019 у справі №1340/4847/18 (адміністративне провадження № К/9901/15034/19) зазначено, що «Верховний Суд погоджується з доводами суду першої й апеляційної інстанцій, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також ненаведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу».

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що наказ відповідача, в якому не наведено які саме положення Порядку №1066 щодо виконання митних формальностей було порушено позивачем свідчить про порушення відповідачем принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, та про його необгрунтованість.

Щодо виконання митних формальностей в зоні митного контролю та дотримання посадових обов`язків.

Як встановлено судом, оскаржуваний наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » містить висновок про те, що позивачем порушено положення пункту 4.1. Порядку №583 та пункту 1.10. Положення про відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці, затвердженого 30.06.2021, в частині виконання митних формальностей відповідно Порядку №1066 в зоні митного контролю, яка розташована на території залізничної станції «Ізмаїл», що не належить до зони діяльності відділу. Заначений висновок є безпідставним та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи з огляду на таке.

Частиною третьою статті 187 МК України встановлено, що митні органи виконують митні формальності в зонах митного контролю, створених відповідно до положень глави 48 цього Кодексу, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до статті 329 МК України з метою забезпечення здійснення митними органами митного контролю товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, проведення заходів, пов`язаних з виявленням, попередженням та припиненням контрабанди і порушень митних правил, у пунктах пропуску через державний кордон України, на територіях морських і річкових портів, аеропортів, на залізничних станціях та на територіях підприємств, вільних митних зон, митних складів, складів тимчасового зберігання, а також в інших місцях, визначених відповідно до цього Кодексу, створюються зони митного контролю.

Порядок створення зон митного контролю затверджений наказом Міністерства фінансів України від 22.05.2021 №583, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за № 879/21191 (далі - Порядок №583).

Пункт 4.1. Порядку 583 визначає, що забезпечення дотримання режиму, законності та правопорядку у ЗМК здійснюється посадовими особами митного органу, у зоні діяльності якого вона створена.

Відповідно до пункту 341 частини 1 статті 4 МК України митні органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, митниці та митні пости.

Згідно частин 1, 3 статті 332 МК України режим зони митного контролю - це встановлені законодавством України з питань митної справи приписи, заборони та/або обмеження щодо перебування в зоні митного контролю товарів, транспортних засобів комерційного призначення та громадян, розташування в ній споруд та об`єктів, а також проведення у цій зоні господарських робіт.

Забезпечення схоронності товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, дотримання режиму зони митного контролю, забезпечення безпеки громадян, законності та правопорядку у зоні митного контролю покладаються на відповідні митниці (митні пости).

Пунктом 2 Положення про митний пост «Ізмаїл» Одеської митниці, затвердженого наказом Одеської митниці від 30.06.2021 №15 (далі - Положення про МП), визначено, що митний пост є митним органом, який входить до складу Одеської митниці як структурний підрозділ і в зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань покладених на Митницю.

Пунктом 8 Положення про МП визначена зона діяльності митного поста, до якої належать визначені частини територій Ізмаїльського та Болградського районів Одеської області. До складу митного поста входять підрозділи митного оформлення: відділ митного оформлення №1, відділ митного оформлення №2, сектор митного оформлення №1, сектор митного оформлення №2.

Пунктом 10 Положення про МП визначено, що завдання та функції відділів митного оформлення, які входять до складу митного поста, визначаються положеннями про ці підрозділи.

Відповідно до пункту 1.1. Положення про відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці (далі - Положення про ВМО № 1), затвердженого 30.06.2021, відділ є структурним підрозділом митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці, який, в зоні своєї діяльності, забезпечує виконання завдань покладених на Державну митну службу України.

Згідно пункту 1.10. Положення про ВМО №1 визначена зона діяльності відділу митного оформлення №1, до якої належить пункт пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», крім товарів, що входять для розміщення у митних режимах: переробка на митній території України, переробка за межами митної території України, тимчасове ввезення/вивезення, гуманітарна допомога.

Так, зона митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ» (68600, Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Нахімова, 296), розташована на території пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», та функціонує на підставі Рішення про створення зони митного контролю Одеської митниці Держмитслужби від 23.01.2020 №50000/0500. Тобто, зона митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ» входить до зони діяльності відділу митного оформлення №1 Одеської митниці.

Як встановлено дисциплінарною комісією, в графі 27 «Місце навантаження/розвантаження» ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №11А700030/2021/001444, відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 р. за №1372/21684, зазначені відомості про код згідно з Класифікатором митних органів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 26 листопада 2019 року № 495 (зі змінами), у зоні діяльності якого розташовано місце перевантаження товарів чи заміна активного транспортного засобу в зоні митного контролю, зазначено - «UА500370 Одеська митниця», що в свою чергу відповідає пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт» - відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл».

Згідно пункту 5.4 Порядку №1066 у разі застосування Реєстрів для здійснення митного контролю й оформлення товарів, що вивозяться за ПМД, посадова особа цієї митниці здійснює перелік визначених цим Порядком митних формальностей після надходження товарів до митниці призначення.

Так, на виконання вимог розділу V Порядку №1066 за ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444 позивачем було здійснено митні формальності та внесено до ЄАІС відмітки про прибуття вантажу в митницю призначення (Одеська митниця, пункт пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», відділ митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїльський») лише після фактичного надходження кількості вантажу, що містився залізничних вагонах, автомобільним транспортом до території зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», що входить до пункту пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», та, згідно з Класифікатором митних органів має код UА500370. Будь-якої невідповідності кількості вантажу, який містився у залізничних вагонах у зоні митного контролю залізничної станції «Ізмаїл (експ.)» та кількості вантажу, що надходив автотранспортом, до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖЬ) у пункті пропуску «Ізмаїльський морський торговельний порт», не встановлено.

Отже, позивачем здійснювались митні формальності щодо товару «сіль кухонна харчова, кам`яна, ДСТУ 3 583:2015; сіль для промислового переробляння, кам`яна, ДСТУ 4246:2003» лише після його фактичного надходження до зони митного контролю ТОВ «НЬЮЕНЕРДЖІ», що входить до зони діяльності відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» («Ізмаїльський»).

В постанові Верховного Суду від 12.08.2019 у справі №1340/4847/18 (адміністративне провадження № К/9901/15034/19) зазначено, що «Верховний Суд погоджується з доводами суду першої й апеляційної інстанцій, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також ненаведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу».

Враховуючи, що позивачем здійснено митний контроль та виконано митні формальності за ПМД типу ЕК10РР від 10.06.2021 №UА700030/2021/001444 у відповідності до вимог Порядку №1066 та МК України, твердження відповідача про порушення позивачем до абзацу другого підпункту 1 пункту 3 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного оформлення «Ізмаїл» Одеської митниці, затвердженої 30.06.2021, щодо порушення здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів та транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України засобами водного, автомобільного, залізничного, повітряного, трубопровідного транспорту та лініями електропередачі, а також змішаними перевезеннями, із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, за допомогою інформаційних технологій, та порушення основних обов`язків державного службовця, а саме - підпункту 7 частини 1 статті 8 Закону № 889 в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків - є безпідставними.

Щодо відсутності складу дисциплінарного правопорушення

Відповідно до частин 1, 10 статті 69 Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039), визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Головне питання, на яке має дати однозначну відповідь дисциплінарне провадження, - чи є в діянні державного службовця склад дисциплінарного проступку (і якого саме). За відсутності в діянні державного службовця складу дисциплінарного проступку вся інша інформація, отримана в ході дисциплінарного провадження, не має жодного юридичного значення, оскільки в такому випадку дисциплінарна відповідальність державного службовця виключається.

Склад дисциплінарного проступку - це уявна модель дисциплінарного проступку, яка має вигляд системи його об`єктивних та суб`єктивних ознак, які визначені безпосередньо в Законі або однозначно випливають з його змісту.

Відсутність хоча б однієї із зазначених вище ознак є свідченням відсутності дисциплінарного правопорушення.

Так, у Постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №818/1118/18, судом зазначено, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексу законів про працю України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Суб`єктивна сторона дисциплінарного проступку - це психічне ставлення державного службовця до здійснюваної ним дії чи бездіяльності та інших обставин вчинюваного проступку. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дисциплінарного проступку є вина, тобто психічне ставлення державного службовця до вчинюваної ним дії чи бездіяльності (а в передбачених законом випадках й наслідків), виражене у формі умислу або необережності.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд також у своїх постановах від 11.04.2018 року у справі №804/8092/16, від 04.04.2018 року у справі №821/935/16.

Приписами статті 74 Закону № 889, які кореспондуються із ст. 67 Закону, встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Відповідно до частин 2, 3 статті 67 Закону № 889 обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Верховний Суд в постанові від 28.04.2020 у справі №822/46/18 (адміністративне провадження № К/9901/56863/18), застосовуючи вищезазначені положення законодавства України, прийшов до висновків про те, що "підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно- правовими актами. Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи. Об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків Верховний Суд наголошує, що в силу частини другої статті 74 Закону №889, дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця "

Стаття 62 Конституції України передбачає, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Крім того, відповідне дисциплінарне провадження повинно бути здатним призвести до встановлення фактів справи та до встановлення і покарання винних осіб. Отже, розслідування повинно бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні або необґрунтовані висновки. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події. Будь-який недолік розслідування, що стає на заваді встановленню причин порушення, є загрозою недотримання цього стандарту (постанова Одеського апеляційного адміністративного суду від 21.06.2017 у справі №815/6086/16, що залишена без змін постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27.02.2020),

Згідно з частинами 1-3 статті 77 Закону №889, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

З огляду на викладене суд вважає, що відповідачем при прийнятті рішення про накладення дисциплінарної відповідальності та розгляді дисциплінарної справи дисциплінарною комісією, не доведено належними, допустимими та достатніми доказами факт невиконання або неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, як об`єктивної сторони дисциплінарного проступку.

Отже, в діях головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1 відсутній склад дисциплінарного правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону №889, а тому у Одеської митниці не було законодавчих підстав для притягнення головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, відповідачем не враховано та не відображено у оскаржуваному наказі та поданні дисциплінарної комісії будь-які відомості, що характеризують позивача як державного службовця, на наведені обставини, що пом`якшують дисциплінарну відповідальність, а саме - відсутність у нього дисциплінарних стягнень, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень та ставлення його до державної служби, а також про форму та ступінь вини державного службовця та тяжкість наслідків дисциплінарного проступку, як критерії, які повинні враховуватися під час застосування дисциплінарного стягнення відповідно до частини 1 статті 67, частини 1 статті 74 Закону № 889 та мають бути зазначені у поданні дисциплінарної комісії відповідно до пункту 34 Порядку №1039. Натомість, у резолютивній частині подання дисциплінарна комісія зазначає, що нею не встановлені пом`якшуючі або обтяжуючі обставин вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що визначені статтею 67 Закону № 889, хоча у вступній частині зазначеного подання вказано, що на час здійснення дисциплінарного провадження позивач діючих дисциплінарних стягнень не має.

Враховуючи вищевикладене, наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » відповідачем прийнято без врахування всіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення, без встановлення вини державного службовця, без всебічного та неупередженого розгляду матеріалів дисциплінарної справи, без жодних вагомих, чітких та узгоджених доказів, які б вказували на правомірність та обґрунтованість спірного наказу, з порушеннями законодавчих приписів, натомість викладені в ньому підстави притягнення особи до дисциплінарної відповідальності носять формальний характер і не містять чіткої інформації щодо складу дисциплінарного проступку.

Щодо порушення процедури отримання письмових пояснень та винесення рішення про накладення дисциплінарного стягнення

Відповідно до пункту 14 Рекомендації №К (2006) 6 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам Ради Європи про статус публічних службовців у Європі, дисциплінарні провадження повинні здійснюватися за принципом змагальності. Лише повне дотримання цього принципу протягом усього процесу дисциплінарного провадження може гарантувати прийняття неупередженого та справедливого рішення за його результатами.

Для будь-якої правової процедури право особи бути вислуханою (заслуханою), в тому числі в межах дисциплінарного провадження і перед прийняттям рішення, яке може негативно вплинути на її права та законні інтереси, вважається належним стандартом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 75 Закону №889 перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Тобто, зазначеними приписами статті 75 Закону № 889 встановлено імперативний обов`язок суб`єкта призначення отримати пояснення державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, перед накладенням стягнення.

Пунктом 35 Порядку №1039 встановлено, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення подання разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня його підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення подання державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення такого подання та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення відповідно до статті 75 Закону №889.

Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення - чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.

При цьому, виходячи зі змісту положень ст. 77 Закону № 889, пунктів 35 та 36 Порядку №1039 термін надання письмових пояснень державного службовця не може бути менше ніж 8 календарних днів після внесення подання про застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до фактичних обставин справи, подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 24.12.2021 №7.10-17/445 було направлено суб`єкту призначення 28.12.2021 року, що підтверджується листом голови дисциплінарної комісії від 29.12.2021 року.

Так, лист щодо необхідності надання письмових пояснень суб`єкту призначення від 29.12.2021 року було направлено дисциплінарною комісією засобом внутрішнього електронного листування 29.12.2021 року о 17:22 год. на адресу службову адресу відділу митного оформлення №1 митного поста «Ізмаїл» Одеської митниці. Проект подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Одеської митниці від 24.12.2021 №7.10-17/445 (без необхідних реквізитів, реєстрації та підписів) було направлено аналогічним чином 30.12.2021 о 10:02 год. Зазначене підтверджується відповідними витягами із IBM Lotus Notes.

Отже, восьмиденний термін для надання пояснень державного службовця суб`єкту призначення перед накладенням стягнення розпочався 29.12.2021.

Як одну з підстав видання оскаржуваного наказу відповідач зазначив пояснення ОСОБА_1 від 06.12.2021 не врахувавши, що зазначені пояснення від 06.12.2021 були надані державним службовцем дисциплінарній комісії в рамках здійснення дисциплінарного провадження, та не можуть бути застосовані як підстава для видання оскаржуваного наказу, оскільки суб`єкт призначення має відібрати відповідні пояснення у державного службовця безпосередньо після завершення дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією, направлення подання суб`єкту призначення та перед накладенням дисциплінарного стягнення.

Однак, всупереч вимог частини 1 статті 75 Закону № 889 та пункту 35 Порядку №1039, 30.12.2021 відповідач видав оскаржуваний наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » без отримання від позивача письмових пояснень, відмови позивача надати такі письмові пояснення, оформленої відповідним актом, та до настання терміну, за яким позивач вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення, тобто раніше ніж за 8 днів, визначених для прийняття відповідачем рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Отже, відповідачем порушено процедуру винесення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Таким чином, всупереч вимогам статті 75 Закону № 889 та пункту 35 Порядку №1039 відповідачем не було дотримано встановлених строків та передчасно прийнято спірний наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » без надання часу та можливості позивачу для формування пояснень за висновками подання дисциплінарної комісії.

Верховний Суд в постанові від 29.01.2019 у справі №805/4496/16-а (адміністративне провадження №К/9901/23714/18), застосовуючи вищезазначені положення законодавства України, прийшов до висновків про те, що правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Враховуючи вищенаведені обставини, наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » прийнятий не на підставі та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття наказу, а тому підлягає скасуванню.

В постанові Верховного Суду від 05,03.2020 у справі № 640/467/19 (адміністративне провадження № К/9901/1118/20) наявний правовий висновок про те, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії; як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття (пункт 56 постанови).

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03, Рішення від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини звернув увагу, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).и повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 12, 242, 246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 30.12.2021 №614-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (ЄДРПОУ ВП 44005631), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати по сплаті судового збору за квитанцією №2 від 21.01.2022 р. у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 )

Одеська митниця, як відокремлений підрозділ Державної митної служби України (адреса: 65078, м.Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-а, код ЄДРПОУ ВП 44005631, e-mail: )

Головуючий суддя Потоцька Н.В.