Справа № 120/513/21-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2022-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

17 серпня 2022 р. Справа № 120/513/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маслоід Олени Степанівни, розглянувши в порядку письмового провадження заяву відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до: Луганської обласної прокуратури (вул. Б.Ліщини, б. 27, м.Сєвєродонецьк, Луганська обл., 93400)

про: визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Луганської обласної прокуратури (далі - відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 25.07.2022 року судом відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

15.08.2022 року за вх.№40814/22 до суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Вказане клопотання мотивоване тим, що позивач є службовою особою, яка у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займає відповідальне та особливо відповідальне становище, а відтак відповідно до положень п. 1 ч. 6 с. 12 КАС України зазначена справа не може бути розглянута за привалами спрощеного позовного провадження.

Вирішуючи питання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд виходив з наступного.

Згідно ч. 1, 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи;6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ч. 2 ст. 257 КАСУ встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Таким чином ч. 4 ст. 257 встановлює перелік справ які не можуть розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження. Цей перелік відповідає переліку справ визначених в ч. 4 ст. 12 КАС України, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

КАС України також наводить поняття справ незначної складності. До справ незначної складності відповідно до ч. 6 ст. 12 КАС України відносяться, зокрема, справи прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Між тим, КАС України не містить у переліку справ, які повинні розглядатись виключно в загальному позовному провадженні, або у переліку справ, які не можуть бути розглянути у спрощеному позовному провадженні, справи, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, питання визначення за правилами якого позовного провадження (загального або спрощеного) здійснювати розгляд даної справі є дискрецією суду.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03.12.2020 року по справі №440/2722/20 щодо питання розгляду справи в порядку письмового провадження без виклику учасників справи зазначила, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження в судових органах у контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення ЄСПЛ від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява N 8273/78; рішення ЄСПЛ від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява N 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

За приписами ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа. Таким чином, вказане питання вирішується судом у будь-якому випадку з урахуванням вимог ст. 12 КАС України щодо форм судочинства.

З урахуванням критеріїв, визначених ч. 3 ст. 257 КАС України, а також того, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч. 4 ст. 12 КАС України), суд ухвалою суду від 25.07.2022 року прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та вирішив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або за власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За наведених обставин, суд доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача.

Керуючись ст.ст. 166, 248,256, 257, 262 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Луганської обласної прокуратури про розгляд справи №120/513/21-а за позовом ОСОБА_1 до Луганської обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії за правилами загального позовного провадження.

Копію даної ухвали направити сторонам.

Ухвала суду першої інстанції оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Маслоід Олена Степанівна