Справа № 520/20380/21
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2022-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

17 серпня 2022 року справа №520/20380/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Ніколаєвої Ольги, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Комунального некомерційного підприємства «Міська поліклініка №6» Харківської міської ради

до Північно-східного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку

В С Т А Н О В И В:

Комунальне некомерційне підприємство «Міська поліклініка №6» Харківської міської ради (далі по тексту - позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі по тексту - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок відповідача про результати моніторингу закупівлі за ідентифікатором UA-2021-07-07-009202-C, яка оголошена та проведена позивачем.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що висновок відповідача про те, що термін дії тендерної пропозиції переможця становив з 26.07.2021 до 24.10.2021, чим порушено вимоги пунктом 4.1 частини 4 розділу ІІІ тендерної документації, у зв`язку з чим тендерна пропозиція учасника-переможця фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 не відповідає встановленим пункту 11 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства, є проявом надмірного формалізму з боку відповідача та таким, що не пов`язаний із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Єгупенку В.В.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду задоволено заяву судді Єгупенка В.В. про самовідвід у справі №520/20380/21. Справу за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства "Міська поліклініка №6" Харківської міської ради до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку передано до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду для повторного автоматичного розподілу згідно статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого повторного розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Ніколаєвій Ользі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду прийнято позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання з повідомленням (викликом) осіб.

Цією ж ухвалою відповідачу запропоновано у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання ухвали про відкриття спрощеного провадження у справі подати до суду відзив на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову та надати суду докази надіслання (подання) копії відзиву іншим учасникам справи.

Відповідач надав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що позивачем порушено вимогу абзацу 3 частини 1 статі 31 Закону України «Про публічні закупівлі» та висновок ніяким чином не порушує права позивача.

Розглянувши надані документи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

Позивач 07.07.2021 оголосив проведення тендеру за предметом закупівлі "Капітальний ремонт будівлі гаражу КНП "МП №6" ХМР, розташованої за адресою: проспект Ювілейний, місто Харків, 54-Б» ДК 021:2015: 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи

Дана закупівля була розміщена в електронному вигляді на офіційній веб-сторінці системи "Рrozorro" за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-07-07-009202-c.

Участь в закупівлі прийняли ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 .

ФОП ОСОБА_1 02.08.2021 було визнано переможцем цих торгів та опубліковано повідомлення про намір укласти договір.

У зв`язку із цим, між позивачем та ФОП ОСОБА_1 укладено Договір про закупівлю робіт від 18.08.2021 №18/21-1 про виконання робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі гаражу КНП «МП №6» ХМР, розташованої за адресою: проспект Ювілейний, місто Харків, 54-Б ДК 021:2015: 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи.

Відповідачем прийнято наказ «Про початок моніторингу закупівель» від 16.09.2021 №406 .

За результатами моніторингу відповідач на сайті Ргоzоrrо 28.09.2021 розмістив висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-07-07-009202-c відповідно до якого встановлено порушення вимог абзацу 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до абзацу 2 частини восьмої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" позивач 05.10.2021 надав заперечення до висновку відповідача, в якому зазначив про дотримання усіх вимог Закону України "Про публічні закупівлі» та принципів здійснення публічних закупівель".

Не погоджуючись з висновком відповідача, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Згідно статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Положеннями частини 4 статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з частинами 6, 7 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Враховуючи, що підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з висновком про результати моніторингу по суті виявлених порушень законодавства в сфері закупівель, суд вважає за необхідне розглянути виявлені порушення, проаналізувавши аргументи сторін, визначивши нормативно-правове регулювання та навівши dмотивовану оцінку.

Досліджуючи зміст спірного висновку та надаючи оцінку встановленим відповідачем порушенням, суд зазначає наступне.

Відповідно до констатуючої частини висновку предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, правильності розміщення інформації про публічну закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" розгляду тендерних пропозицій, своєчасність оприлюднення договору та його відповідність тендерній документації та закону.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Комунального некомерційного підприємства "Міська поліклініка № 6" Харківської міської ради на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету протоколjv від 07.07.2021 №61, тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , протокол розкриття тендерних пропозицій/пропозицій від 02.08.2021, повідомлення про намір укласти договір від 02.08.2021, договір від 18.08.2021 №18/21-1.

Моніторингом відповідності тендерної пропозиції учасника-переможця вимогам тендерної документації встановлено, що відповідно до пункту 4.1 частини 4 розділу ІІІ тендерної документації встановлено, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 100 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Так, в пропозиції учасника-переможця надано довідку Форма "Заява учасника" від 15.07.2021 №35, відповідно до якої учасник погоджується дотримуватися умов тендерної пропозиції 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій.

Враховуючи, що кінцевим терміном подання тендерних пропозицій є 23.07.2021 термін дії тендерних пропозицій відповідно до вимог тендерної документації мав бути до 31.10.2021. Відповідно до умов тендерної пропозиції учасника-переможця термін дії його тендерної пропозиції з 26.07.2021 до 24.10.2021, чим порушено вимоги пункту 4.1 частини 4 розділу ІІІ тендерної документації та пропозиція учасника-переможця не відповідає встановленим пункту 11 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Однак, на порушення вимог абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник не відхилив пропозицію учасника, визнав його переможцем, оприлюднив повідомлення про намір укласти договір та уклав з переможцем договір від 18.08.2021 №18/21-1.

Відповідно до частини 1, 2, 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

У тендерній документації зазначаються, зокрема, строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

У статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" визначений виключний перелік випадків, за наявності яких замовник відхиляє тендерну пропозицію.

Так, згідно з пунктом 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону.

Отже, Закону України "Про публічні закупівлі" визначено вичерпний перелік підстав, згідно з якими замовник відхиляє тендерну пропозицію як учасника торгів.

Суд звертає увагу на те, що Законом України "Про публічні закупівлі" також не встановлено, що подання учасником додаткової інформації, яку замовник не вимагав, є підставою для відхилення тендерної пропозиції.

Тендерна документація позивача в електронному вигляді розміщена на сайті https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-07-07-009202-c.

Пунктами 4.1, 4.2 частини 4 розділу ІІІ тендерної документації для процедури закупівлі - відкриті торги: "Капітальний ремонт будівлі гаражу КНП "МП № 6" ХМР, розташованої за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, 54-Б» ДК 021:2015: 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи, затвердженою протоколом тендерного комітету комунального некомерційного підприємства «Міська поліклініка №6» Харківської міської ради від 07.07.2021 №61 встановлено, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 100 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

До закінчення цього строку замовник має право вимагати від учасників процедури закупівлі продовження строку дії тендерних пропозицій. Учасник процедури закупівлі має право:

- відхилити таку вимогу, не втрачаючи при цьому наданого ним забезпечення тендерної пропозиції;

- погодитися з вимогою та продовжити строк дії поданої ним тендерної пропозиції і наданого забезпечення тендерної пропозиції.

У висновку відповідача викладено позицію, що позивач не відхилив тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 через зазначення у тендерній пропозиції недостовірної інформації щодо строку дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, а саме 90 днів.

Суд зазначає, що у відповідності до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі, зокрема, зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону.

Згідно з частиною 15 статті 29 цього Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Як вбачається із тендерної документації позивача, у ній визначено строк, протягом якого тендерні пропозиції є дійсними, а саме: протягом 100 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій, що узгоджується із приписами пункту 11 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 учасник погоджується дотримуватися умов цієї пропозиції протягом не менше 90 календарних днів з дня розкриття тендерних пропозицій.

Суд наголошує, що визначений позивачем строк складає не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій, що відповідає вимогам пункту 11 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Отже, суд доходить висновку про відсутність невідповідності тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 вимогам Замовника, встановленим тендерною документацію.

Щодо твердження відповідача, що висновок ніяким чином не порушує права позивача.

Частиною 10 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

При цьому, суд відхиляє посилання відповідача на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 27.03.2019 у справі №917/902/18, оскільки правовідносини, які виникли у даній справі, є відмінними від правовідносин, правову оцінку яким надано судом касаційної інстанції у вказаному судовому рішенні.

Таким чином, висновок про результати моніторингу закупівлі як акт індивідуальної дії безпосередньо стосується прав та законних інтересів замовника публічної закупівлі і саме замовнику на підставі частини 10 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" надано право у випадку незгоди з інформацією, викладеною у висновку, оскаржити такий висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Суд зазначає, що висновок відповідача, який є предметом оскарження, за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.

Крім того, за своїм змістом спірний висновок є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Обґрунтованість, в силу статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом. Колегія суддів зазначає, що з метою дотримання завдань адміністративного судочинства та його основних засад суди наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, перевіряти обґрунтованість вимоги.

Згідно з пунктом 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Оскільки висновок за результатами проведеного моніторингу публічних закупівель встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, а тому має бути перевірений судом на відповідність пунктів 1, 3 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пунктів 1 та 3 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Суд вказує, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 у справі №640/467/19.

Як встановлено судовим розглядом, зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб здійснити заходи щодо усунення виявлених правопорушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зазначивши у висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявлених правопорушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд зазначає, що ні Закон України "Про публічні закупівлі", ні Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" не визначає повноваження відповідача зобов`язувати за результатом здійсненого моніторингу закупівлі її замовника вчиняти дії по припиненню зобов`язань за договором на закупівлю.

Такі повноваження відсутні і у статтях 2, 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", на які здійснено посилання у констатуючій частині оскаржуваного висновку.

Суд наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 Цивільного кодексу України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, зокрема, і припинення зобов`язання виконанням.

Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог призведе до юридичної невизначеності, що не є прийнятним.

Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, зокрема щодо способу припинення зобов`язань за договором, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначені висновки відповідають висновкам Верховного Суду, які були неодноразово викладені, зокрема, у постановах від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19 та від 11.06.2020 в справі №160/6502/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог і зазначає, що проаналізовані обставини щодо невідповідності спірного висновку вимогам частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України є самостійною обставиною для його скасування.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову повністю.

Керуючись статтями 139, 244-246, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Комунального некомерційного підприємства «Міська поліклініка №6» Харківської міської ради (проспект Ювілейний, будинок 54-Б, місто Харків, 61153, ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, будинок 5,, Держпром, 4 підїзд, 10 поверх, місто Харків, 61022) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі за ідентифікатором UA-2021-07-07-009202-C, яка оголошена та проведена Комунальним некомерційним підприємством "Міська поліклініка №6" Харківської міської ради.

Стягнути з Північно-східного офісу Держаудитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Комунального некомерційного підприємства "Міська поліклініка №6" Харківської міської ради витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270,00 (дві тисячі двісті сімдесят гривень) грн.

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 з 24.02.2022 був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області повний текст рішення складено 17.08.2022.

Суддя Ольга НІКОЛАЄВА