Справа № 160/26609/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Закладу вищої освіти «Криворізький будівельний коледж» про застосування заходів реагування,-
22.12.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Закладу вищої освіти «Криворізький будівельний коледж», у якому позивач просить суд:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в акті перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 25.10.2021 року №631 встановлено порушення відповідачем вимог законодавства. Подальша експлуатація об`єкта Закладу вищої освіти «Криворізький будівельний коледж» з виявленими порушеннями створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.12.2021:
- прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні);
- встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали на подання відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача;
- витребувано від Закладу вищої освіти «Криворізький будівельний коледж» інформацію щодо усунення порушень, встановлених Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в акті перевірки від 25.10.2021 року №631, а в разі їх усунення - докази повідомлення про зазначене позивача;
- витребувано від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області за наявності інформацію стосовно повідомлення відповідачем про усунення порушень, встановлених Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в акті перевірки від 25.10.2021 року №631;
- встановлено строк на подання витребуваних доказів до 27 січня 2022 року.
12.01.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку від позивача на виконання ухвали надійшло повідомлення, відповідно до якого на адресу Головного управління не надходило жодних заяв та матеріалів про виконання протипожежних заходів щодо підтвердження усунення всіх порушень, у зв`язку з чим відсутні підстави для проведення позапланової перевірки.
21.01.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку від відповідача надійшло клопотання (документи не скріплені електронним підписом), у якому відповідач просить суд:
- встановити передбачений законом строк для підготовки, подання до суду та надіслання позивачу відзиву на позов з моменту отримання відповідачем поштовим зв`язком копії позовної заяви.
26.01.2021 засобами телекомунікаційного зв`язку (документи не скріплені електронним підписом) та поштового зв`язку від відповідача надійшли додаткові докази.
02.02.2022 засобами електронного зв`язку (документи не скріплені електронним підписом) та 07.02.2022 засобами поштового зв`язку від відповідача до суду надійшов відзив на позов, у якому Заклад вищої освіти «Криворізький будівельний коледж» позовній вимоги не визнав та просив суд відмовити у їх задоволенні, зазначивши, що на момент складання та отримання вказаного Акту перевірки Відповідач частково погодився з висновками Позивача, заперечень до нього не надавав, виявив намір найскоріше виправити порушення та усунути виявлені недоліки, щодо організації пожежної безпеки. Відповідачем після отримання ним Акту перевірки проведений комплекс заходів щодо усунення виявлених порушень та забезпечення захисту працівників і здобувачів освіти закладу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій, готовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки у будівлі, що займається Відповідачем.
Відповідач щодо пунктів №1 Розділ V п.1.2. ППБУ; №2 Розділ III п.2.3. ППБУ; №6 Розділ IV п.1.21 ППБУ, Розділ V п.10 ППБУ по закладам освіти; №7 Розділ III п.2.3 ППБУ; №9 Розділ III п.2.5 ППБУ посилається на те, що заклад освіти не є комунальним закладом, а майно закріплене за Міністерством освіти і науки України на праві господарського управління, у зв`язку з чим коледж не має можливості оперативно отримати відповідні кошти для усунення порушень пожежної безпеки, які вимагають істотних фінансових витрат. Заклад освіти неодноразово письмово звертався до директора департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної облдержадміністрації з прохання виділення відповідних коштів для усунення порушень, що були встановлені ГУ ДСНС у Дніпропетровській області. Але на теперішній час Відповідачем відповіді щодо строків та обсягу фінансування не отримано. Таким чином, на час складання даного відзиву, Відповідачем усунені найбільш суттєві порушення, встановлені Позивачем у Акті перевірки, та виконаний значний обсяг заходів, спрямованих на забезпечення пожежної безпеки навчального корпусу.
Відповідач стверджує, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи закладу освіти до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
22.02.2022 від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до суду надійшло повідомлення, в якому Головним управлінням наголошено, що виявлені порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, що зафіксовані в акті планової перевірки, а час розгляду справи Відповідачем не спростовані, так як Відповідач не надав належних доказів щодо повного усунення виявлених порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.02.2022:
- витребувано від Закладу вищої освіти «Криворізький будівельний коледж» інформацію з її документальним підтвердженням щодо повідомлення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про повне та/або часткове усунення порушень, встановлених Криворізьким районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в акті перевірки від 25.10.2021 року №631 та встановлено строк для їх подання;
- призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні 21 березня 2022 року о 10:00 год.
21.03.2022 сторони у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлені належним чином. Судом у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб на підставі указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», який було продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з метою збереження життя та здоров`я учасників судового процесу та забезпечення процесуальних прав сторін, оголошено перерву в підготовчому судовому засідання до 27.04.2022 о 14:00 год.
27.04.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку від відповідача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з наявними обмеженнями в міжміському сполученні з огляду на запровадження воєнного стану в Україні.
27.04.2022 у зв`язку з перебуванням головуючого судді Юхно І.В. у період з 25.04.2022 по 27.05.2022 адміністративну справу знято з розгляду та призначено підготовче судове засідання у справі на 31.05.2022 о 14:00 год.
27.05.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку від відповідача до суду надійшло клопотання про зупинення в адміністративній справі до закінчення воєнного стану в Україні.
31.05.2022 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли додаткові пояснення, у яких повідомлено, що обставини, які слугували підставою для звернення Головного управління до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті.
31.05.2022 сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.
01.06.2022 засобами поштового зв`язку від відповідача до суду надійшло клопотання про зупинення в адміністративній справі до закінчення воєнного стану в Україні, яке надійшло засобами електронного зв`язку 27.05.2022.
Копію ухвали від 31.05.2022 з повістками про виклик направлено засобами телекомунікаційного зв`язку на електронні адреси сторін, що підтверджується матеріалами справи.
13.06.2022 в підготовче судове засідання сторони не з`явились про дату час та місце розгляду були повідомлені належним чином.
Станом на 13.06.2022 витребуваних судом доказів на виконання ухвал від відповідача до суду не надходило.
В силу ч.6-8 ст.80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.
При цьому, суд враховує, що пунктом 3 Розділу VI КАС встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами, внесеними постанова КМУ від 17.02.2021 №104, від 21.04.2021 р. № 405, від 16.06.2021 р. № 611, від 11.08.2021 р. № 855, від 22.09.2021 р. №981, від 15.12.2021 р. № 1336, від 19.03.2022 № 318, 27.05.2022 р. № 630) з 19 грудня 2020 р. до 31 серпня 2022 р. на території України встановлений карантин.
Проте, суд звертає увагу, що від відповідача станом на 13.06.2022 жодних повідомлень про неможливість подання витребуваних ухвалами від 25.02.2022 та від 31.05.2022 доказів до суду, в тому числі з огляду на обмеження, впровадженими у зв`язку з карантином, надано не було. Будь-яких заяв клопотань до матеріалів справи від відповідача також не надходило, у зв`язку з чим у суду відсутні правові підстави для продовження відповідачу процесуального строку, встановленого судом для подання витребуваних документів.
Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини та на підставі вищевказаних норм, суд ухвалив розглянути справу по суті за наявними в ній доказами.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.06.2022 закрито підготовче провадження та справи призначено до розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 2 статті 193 КАС України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
У період з 11.10.2021 по 25.10.2021 на підставі наказу Криворізького районного управління Головного управілння Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 17.09.2021 №17 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» проведено планову перевірку Закладу вищої освіти «Криворізький будівельний коледж» (далі - ЗВО «КБК») за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, будинок. 8.
- розділ V, п.1.2 ППБУ - не обладнано будівлю системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання і будинків і споруд. Системи протипожежного і захисту»;
- розділ III п. 2.3 ППБУ - допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: приміщення архіву та бібліотеки і та електрощитової не відокремлено від коридорів навчального закладу протипожежними дверми з відповідною межею вогнестійкості;
- розділ V п.2.2, п.п.9. ППБУ - не виконано технічне обслуговування і перевірку пожежних-кран комплектів на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки : у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, а саме: Пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню, і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання;
- ст.69, КЦЗ № 5403-VІ від 02.10.2012 року - не проведено ідентифікацію об`єкту з урахуванням всіх чинників небезпеки;
- п.6-8 ПКМУ № 1200 від 19.08.2002 року - не розроблено та не затверджено обсяги забезпечення працюючого персоналу закладу освіти, засобами радіаційного та хімічного захисту;
- ППБУ Розділ III, п.2.3 - вихід на покрівлю будівлі коледжу не обладнано протипожежними люками у кількості - 3 штуки з відповідною межею, вогнестійкості, а саме: Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення і прорізів у протипожежних перешкодах. ДБН В. 1.1.-7-2016 п.6.1, п. 6.2, п. 6.4 табл. 3, п.8.6;
- ППБУ Розділ IV п.1.6, ППБУ по закладам освіти Розділ V, п. 5 - допущено з`єднання жил проводів (кабелів) і шляхом скруток без опресування,1 зварювання, паяння або затискачів, у приміщенні підвалу, електрощитів, майстерень, а саме: «З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів»;
- розділ ІІ п.2.5 ППБУ - не виконано обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
- розділ IV п.1.17. ППБУ - допущено встановлення вимикача на горючу основу на другому поверсі в кабінеті №202, а саме: Електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;
- розділ IV п. 1.18. ППБУ - допущено підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи; в приміщені архіву на 2 поверсі;
- розділ V п. 3.17 ППБУ - допущено використання вогнегасника без технічного обслуговування на третьому поверсі в кабінеті №302;
- розділ V п.2.2. ППБУ - пожежні крани №7,3 знаходяться в непрацездатному стані;
- розділ IV п.1.8. ППБУ - допускається використання тимчасової електромережі в приміщенні архіву;
- розділ III П.2.15 ППБУ - стаціонарні зовнішні пожежні сходи відсутні (спилені), а саме: Стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях будівель та споруд необхідно утримувати справними, пофарбованими;
- розділ III п.2.7. ППБУ - двері на шляхах евакуації з 2 поверху до сходової клітини відчиняються не в напрямку евакуації;
- розділ V п. 2.2 ППБУ - пожежний кран-комплект №1,9 не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними;
- розділ V п. 2.2 ППБУ - пожежний кран-комплект № 2,5,6,11 не укомплектовані пожежним стволом, а саме: кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом) однакового з ним діаметра та стволом) кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з 'єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними;
- розділ V п. 2.2. ППБУ - пожежний кран-комплект № 2,5,6,11 не укомплектований важелем для полегшення відкривання вентиля, а саме: кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними;
- розділ II п. 22 ППБУ - евакуаційні виходи (двері) які мають вихід безпосередньо до зовнішніх пожежних сход не обладнані пристроями для самозачинення та ущільнювачами навчального корпусу ДБН В.1.1-7:2016 п.7.2.11;
- розділ II, п. 8 ППБУ - приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки;
- розділ III п.2.31. ППБУ, Розділ III п.9 ППБУ по закладам освіти - шляхи евакуації об`єкту не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей, а саме: «Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей»;
- розділ III п.2.12. ППБУ - на дверях електрощитової, виходу на дах та підвальне приміщення відсутні написи, що вказують місце зберігання ключів;
- пункти 6.1-6.4 розділу 6 наказу МНС №330 - не дотримано терміни та умови зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту.
Вважаючи дані порушення такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).
У статті 1 Закону №877-V визначено, що:
- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Згідно із положеннями ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (ч.11 ст.4 Закону №877-V).
Частиною 1 статті 6 Закону №877-V встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч. 4 ст. 6 Закону №877-V визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із ч. 1 ст. 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону №877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як вбачається з проаналізованих положень Закону №877-V та Кодексу цивільного захисту України, позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що актом перевірки від 25.01.2021 №631 встановлено низку порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю працівників та студентів, а також осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.
Водночас, судом встановлено, що відповідачем здійснюються заходи на усунення виявлених порушень, що підтверджується актом повторної перевірки від 25.01.2021 №631.
Проте, відповідачем самостійно у відзиві підтверджено, станом на день судового розгляду залишаються неусунутими наступні порушення, зафіксовані актом перевірки:
- розділ V, п.1.2 ППБУ - не обладнано будівлю системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання і будинків і споруд. Системи протипожежного і захисту»;
- розділ III п. 2.3 ППБУ - допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: приміщення архіву та бібліотеки і та електрощитової не відокремлено від коридорів навчального закладу протипожежними дверми з відповідною межею вогнестійкості;
- ППБУ Розділ III, п.2.3 - вихід на покрівлю будівлі коледжу не обладнано протипожежними люками у кількості - 3 штуки з відповідною межею, вогнестійкості, а саме: Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення і прорізів у протипожежних перешкодах. ДБН В. 1.1.-7-2016 п.6.1, п. 6.2, п. 6.4 табл. 3, п.8.6;
- розділ ІІ п.2.5 ППБУ - не виконано обробляння дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.
Відповідач посилається на те, що ЗВО «КБК, як комунальний заклад, майно якого закріплене за Міністерством освіти і науки України на праві господарського відання, неодноразово звертався до Департаменту освіти і науки Дніпропетровської облдержадміністрації з проханням виділення відповідних коштів для усунення вказаних порушень, але на теперішній час відповідачем відповіді щодо строків та обсягу фінансування не отримано.
Тобто, відповідачем не заперечується, що на день судового розгляду справи в повному обсязі порушення, зафіксовані актом перевірки від 25.01.2021 №631, ЗВО «КБК» не усунуті.
Більш того, суд звертає увагу, що відповідачем до матеріалів справи були надані докази щодо здійснення заходів з метою усунення визначених актом перевірки порушень, проте доказів повідомлення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області щодо здійснення вказаних заходів до суду надано не було.
При цьому, суд наголошує, що не наділений повноваженнями щодо проведення перевірок щодо дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, встановлення усунення порушень, зафіксованих попереднім актом перевірки, що є дискреційними повноваженнями Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Отже, станом на день розгляду справи, суду не надано доказів усунення в повному обсязі наведених порушень, встановлених актами перевірки від 25.01.2021 №631.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Отже, обставини, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, на день розгляду справи судом не перестали існувати та не усунуті відповідачем в повному обсязі.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно із ст.ст. 73-76 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінюючи усі надані під час судового розгляду справи докази у їх сукупності, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час перевірки об`єкту створюють загрозу життю та здоров`ю людей, і на даний час суду не надані докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
При цьому, суд зазначає, що наразі відсутня необхідність встановлювати спосіб і порядок виконання рішення, оскільки не встановлено, що заявлений позивачем спосіб виконання рішення неможливо виконати.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судові витрати, сплачені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, відповідно до частини 2 статті 139 КАС України з відповідача не стягуються.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно