Справа № 522/21606/21
Суддя: Джабурія О.В.
Дата ухвалення: 2022-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2022 р.м.ОдесаСправа № 522/21606/21
Головуючий в 1 інстанції: Шенцева О.П.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Джабурія О.В.

суддів - Вербицької Н.В.

- Кравченка К.В.

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 01 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення за №278/21 від 22.10.2021 року, -

ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА

НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

ОСОБА_1 звернулась до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі відповідач, управління ДАБК) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення №278/21 від 22.10.2021 року, відповідно до якої визнана винною в скоєні правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 10 200,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що не була присутня при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та не була належним чином повідомлена про дату та час засідання адміністративної комісії, що позбавило можливості реалізувати права, передбачені ст.268 КУпАП. У відповідача відсутні правові підстави для притягнення до відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП, оскільки позивачка не є суб`єктом правопорушення за вказаною статтею, квартира не є об`єктом будівництва, а є об`єктом нерухомого майна і жодних будівельних робіт не здійснювала.

Управління ДАБК Одеської міської заперечувало проти позовних вимог і зазначило, що заходи контролю здійснено відповідно до Порядку №553 за результатами яких виявлено порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки позивачка в квартирі, що їй належить на праві власності без дозволу на виконання будівельних робіт реконструювала квартиру шляхом збільшення її площі, розширила балкон, здійснила його скління та експлуатувала його, що стало підставою для складення протоколу та притягнення до адміністративної відповідальності. Щодо зазначення у оскаржуваній постанові ч.5 ст.96 замість ч.9 ст.96 КУпАП вказали на те, що це технічна помилка, яка не вплинула на склад правопорушення та застосовану суму штрафу. Просили відмовити у задоволенні позовних вимог.

Справа розглянута в порядку письмового провадження.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 01 червня 2022 року позов ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення за №278/21 від 22.10.2021 року задоволено. Скасовано постанову про адміністративне правопорушення за №278/21 від 22.10.2021 року, винесену управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 (десять тисяч двісті) гривень. Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП - закрито. Стягнуто з управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 908,00 грн.

Не погоджуючись з вищезазначеним судовим рішенням, управління ДАБК подало апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення Приморського районного суду м. Одеси від 01 червня 2022 року та ухвалити нове, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог - в повному обсязі.

Апелянт вважає, що судом першої інстанції при вирішенні справи не враховано, що роботи з реконструкції балкону передбачають отримання дозвільного документу на будівельні роботи, які відсутні у позивачки. Також, на думку апелянта, судом першої інстанції дано неправильну оцінку доказам відповідача, а саме висновкам, викладеним в акті та фотографіям, зробленим під час перевірки. Як зазначає апелянт, судом першої інстанції, не вжито заходів для витребування доказів, не враховано норми матеріального права про відповідальність власника за майно, яким володіє, тобто порушені норми процесуального права та неправильно застосовані норми матеріального права, а тому, на думку апелянта, є всі підстави для скасування рішення та відмови у задоволенні позовних вимог.

Згідно до вимог ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА

Як правильно встановлено судом першої інстанції, на підставі договору купівлі-продажу №212 від 18.06.2015 року позивачці на праві приватної власності належить квартира загальною площею 48,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.10-13).

Згідно технічного паспорту, виготовленого після укладання договору купівлі-продажу, а саме 25.06.2015 року, квартира складається з: двох кімнат площею 13,2 кв.м. та 10,8 кв.м, кухні площею 8,2 кв.м., вбиральні площею 1,9 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., коридору площею 9,0 кв.м та 3,0 кв.м., обладнана балконом заскленим площею 1,6 кв.м. (а.с.12-13).

На підставі наказу №01-13/193ДАБК від 01.07.2021 року та направлення для проведення позапланового заходу № 000693 від 28.09.2021 року у період з 29.09.2021 року по 08.10.2021 року посадовою особою управління ДАБК Одеської міської ради здійснено виїзд з метою проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , що належить позивачці.

Позапланова перевірка призначена за висновком комісії управління ДАБК щодо розгляду звернення ОСОБА_2 від 03.08.2021 року, який є власником нежилого приміщення за тією ж адресою, що і квартира позивачки, та виходячи із змісту договору купівлі-продажу ОСОБА_2 був попереднім власником цієї квартири.

17.09.2021 року Управлінням ДАБК складено Припис щодо забезпечення безперешкодного доступу посадових осіб для проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , що належить позивачці.

Як вказано у відзиві, акті перевірки та не оспорюється позивачкою, на момент перевірки з виїздом на місце, ОСОБА_1 була присутня при її проведенні, їй пред`явлено направлення для проведення позапланового заходу, копію наказу та службове посвідчення посадової особи, але від отримання копії вказаних документів вона відмовилась, про що зазначено в акті.

Колегія суддів зазначає, що процедура призначення та проведення позапланового заходу позивачкою в суді першої інстанції не оскаржувалась.

Перевіривши всі обставини та обґрунтування сторін колегія суддів зазначає, що відповідачем не допущено порушень діючого законодавства, якими врегульовано процедуру призначення та проведення позапланового заходу, а саме Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі Порядок №553).

За результатами даної перевірки Управлінням ДАБК складено акт від 08.10.2021 року №000693, згідно якого з виїздом на місце при візуальному огляді квартири у присутності суб`єкта містобудування встановлено, що ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом розширення балконної плити та повного скління балкону, чим збільшено загальну площу квартири. Виявлені факти підтверджуються фотофіксацією.

Вказано, що позивачка експлуатує реконструйований об`єкт, що не введений в експлуатацію відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства, чим порушила ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13 квітня 2011 року. Від підпису та отримання копії акту ОСОБА_1 відмовилась. (а.с. 68-85).

Крім того, відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення від 08.10.2021 року (а.с.86-91), припис № 353/21 вiд 08.10.2021 року (а.с.92-96), які листом від 08.10.2021 року №01-1/56-ЗГ та відповідно до списку направлень рекомендованих листів з повідомленням направлені позивачці та отримані нею, що підтверджується відстеженням номеру поштового відправлення. У супроводжувальному листі повідомлено позивачку про розгляд справи про адміністративне правопорушення 22.10.2021 року о 11:30 год. у приміщенні Управління. (а.с. 103-105).

Постановою №278/21 від 22.10.2021 року за правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП на ОСОБА_1 накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн., оскільки вона експлуатує реконструйований об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , не введений в експлуатацію відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства, чим порушила ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12. Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13 квітня 2011 року. (а.с.97-103).

ОСОБА_1 не погодилась з рішеннями Управління ДАБК і 28.10.2021 року оскаржила до Одеського окружного адміністративного суду припис управління ДАБК №353/21 вiд 08.10.2021 року.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2022 року у справі №420/20452/21 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю, скасовано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 08.10.2021 року №353/21. Рішення суду не вступило в законну силу.

ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає та враховує наступне.

Суд першої інстанції вірно визначив обсяг нормативно-правового регулювання, який має бути застосований судом для вирішення даного спору, зокрема ст.319, 383 ЦК України, якими передбачено права власника розпоряджатись своїм майном, на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі Закон № 338) .

Згідно з вимогами ч.1 ст.4 цього закону об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури (в редакції чинній на момент перевірки).

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи. (ч.2 ст.4).

Згідно з вимогами ч.1 ст.31 Закону №338 проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 34 Закону №338 замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з вимогами ч.8 ст.39 Закону №338 експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

За визначенням, наведеним в п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Згідно з вимогами п.3.21 ДБН - 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому законом порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбудеться зміна основних техніко економічних показників.

Згідно з вимогами п.3.2 ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» будівництво, капiтальний ремонт будівництва - це нове будівництво, реконструкція, технiчне переоснащення об`єктів будівництва;

об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь якого призначення, їх комплекси, лiнiйні об`єкти інженерно транспортної інфраструктури;

реконструкція - це перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об`єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо).

Відповідно до вимог п.3.2 ДБН В.2.2-15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», балкон - це виступаюча з площини стіни фасаду обгороджена площадка.

Згідно частини 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію (затверджений Постановою КМУ від 7 червня 2017 р. № 406), роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За п.7 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки (серед інших) є:

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до вимог п.7-1 Порядку №553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до вимог п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону видавати приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до вимог п.21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 24 цього порядку передбачено, що матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення.

Відповідно до вимог ч.9 ст.96 КУпАП експлуатація об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

ОБҐРУНТУВАННЯ ДОВОДІВ СТОРІН

В ході розгляду судом першої інстанції встановлено, що до складу квартири позивачки належить балкон засклений площею 1,6 кв.м., який відповідно до вимог ст.32 Закону №338 та ДСТУ-Н.Б.В.1.2.-16-2013 визначення класу наслідків (відповідальності) (Додаток А) він відноситься до об`єктів будівництва з незначним класом наслідків (відповідальності) - СС1, що не заперечується позивачкою, наголошується відповідачем у справі, тобто є достовірною обставиною, яка не викликає обґрунтованого сумніву у суду та сторін.

На підставі системного аналізу вищенаведеного законодавства, колегія суддів приходить до висновку, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними класом наслідків (СС1), яким є балкон, проводяться тільки відповідно до документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт підлягає прийняттю в експлуатацію, що прямо витікає з Порядку № 406.

Таким чином, роботи по заскленню балкону є його реконструкцією, оскільки є очевидне втручання в основні техніко-економічні показники.

Здійснення таких робіт без відповідних документів, чи експлуатація такого реконструйованого об`єкту є порушенням порядку проведення таких робіт і тягне за собою відповідальність відповідно до чинного законодавства.

Приймаючи рішення про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності суд першої інстанції зазначив, що з фотознімків, виготовлених посадовими особами відповідача, неможливо достовірно встановити місце та час їх створення, будь-яких обмірів квартири та балкону, які б підтверджували факт проведення робіт із збільшення його площі відносно площі, вказаної в технічному паспорті від 25.06.2015 року, відповідачем не проводилося. Відповідачем не надано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з реконструкції квартири шляхом розширення балконної плити та повного скління балкону, чим збільшено загальну площу квартири.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, але неналежним чином оцінив та безпідставно відхилив докази відповідача, якими є акт перевірки та фотографії балкону зроблені під час перевірки (відображено в розділі V акту), оскільки, по-перше, діючим законодавством передбачено проведення фотофіксації під час перевірки, а по друге - сама позивачка не спростовує того, що була присутня при перевірці та що долучені до акту перевірки та відзиву фотографії відображають саме балкон квартири, що їй належить.

Щодо вчинення робіт по розширенню балконної плити, проведення робіт по збільшенню площі балкону, квартири та відсутності обмірів з цього приводу, колегія суддів зазначає наступне.

Як наголошував у відзиві на позовну заяву відповідач та повторно зазначив у апеляційній скарзі, ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності по ч.9 ст.96 КУпАП за порушення ч.8 ст.39 Закону №338, якою забороняється експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію. При цьому, відповідач уточнив, що в оскаржуваній постанові допущено технічну описку і замість ч.9 ст.96 КУпАП помилково вказано частину п`яту цієї статті, що жодним чином не вплинуло ні на розмір штрафу ні на кваліфікацію правопорушення викладену в описовій частині постанови.

Колегія суддів зазначає, що оскільки позивачкою не надано суду першої інстанції дозвільних документів щодо проведення будівельних робіт з реконструкції балкону, а у управління ДАБК відповідно до Реєстрів будівельної діяльності реконструкції також відсутня інформація щодо їх реєстрації та видачі, то правомірним є висновок про те, що будівельні роботи проведено без належного дозволу.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідачем не надано доказів того, що реконструкцію балкону здійснила саме позивачка, але на думку колегії це не звільняє ОСОБА_1 від відповідальності за експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію.

При цьому, колегія суддів зазначає, що незважаючи на те, що ОСОБА_1 притягнута до відповідальності лише за експлуатацію об`єкта не прийнятого в експлуатацію, як наполягає відповідач у апеляційній скарзі, а не за його незаконне будівництво, з`ясування цих обставин суттєво впливає на вирішення питання щодо законності притягнення її до адміністративної відповідальності постановою №278/21 від 22.10.2021 року.

Колегія суддів вважає, що за відсутності доказів реконструкції балкону саме позивачкою, але при встановленні та доведеності факту його експлуатації, постанова про адміністративне правопорушення від 22.10.2021 року винесена передчасно.

До таких висновків колегія суддів приходить виходячи з наступного.

Відповідно до матеріалів справи, акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушень законодавства винесені відповідачем 08.10.2021 року. Відповідно до припису строк усунення виявлених порушень до 08.12.2021 року, а оскаржувану постанову винесено 22.10.2021 року, тобто через чотирнадцять днів після винесення припису.

Системний аналіз пунктів 5, 7, 7-1, 9, 11 Порядку №553 дає підстави прийти до висновку, що в разі виявлення органом контролю порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, першочерговим заходом реагування є винесення припису про усунення порушень законодавства і лише в разі їх не усунення у встановлені строки виникають підстави для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності.

Встановивши факт експлуатації ОСОБА_1 об`єкта, не прийнятого в експлуатацію, але не з`ясувавши при цьому ким були здійснені будівельні роботи, логічними та послідовними повинні бути дії управління ДАБК по винесенню припису про введення об`єкту в експлуатацію, або приведення самочинно реконструйованого об`єкту до попереднього стану, і тільки в разі невиконання таких вимог у встановлені строки, вирішувати питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є передчасною, такою що не відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України в частині критеріїв - безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, оскільки не надання позивачці розумного строку для усунення виявлених порушень та одночасне притягнення її до відповідальності є підтвердженням такого висновку.

Виходячи з вищенаведених встановлених обставин справи, доказів наданих сторонами та їх оцінки, враховуючи приписи діючого законодавства, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу на позивачку є правильним, але не з тих підстав, які наведені в рішенні суду першої інстанції, що є підставою для часткового задоволення апеляційної скарги та зміни мотивувальної частини судового рішення.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п.2 ч.1 ст.315 КАС України).

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини. (ч.4 ст.317 КАС України).

Оскаржуючи постанову про накладення штрафу позивачка зазначила про порушення її прав при складанні протоколу та про розгляд за її відсутності. Щодо порушень виявлених під час перевірки зазначила лише про те, що не є суб`єктом містобудування, а відповідно і суб`єктом адміністративного правопорушення.

Колегія суддів зазначає, що відповідачем надано було всі докази виконанням ними обов`язку щодо направлення позивачці акту перевірки, копії протоколу та повідомлення про розгляд адміністративної справи, що є достатнім для відхилення таких обґрунтувань.

Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 року урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується . Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи вищевикладене, оскільки суд першої інстанції дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог, але з помилкових мотивів, колегія суддів вважає необхідним, відповідно до вимог ст.ст. 315, 317 КАС України, змінити мотивувальну частину судового рішення, шляхом її викладення в редакції цієї постанови.

Керуючись ст.ст. 308; 311; 315; 317; 321; 322; 325 КАС України, суд апеляційної інстанції, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 01 червня 2022 року - задовольнити частково.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 01 червня 2022 року у справі №522/21606/21 за позовом ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення №278/21 від 22.10.2021 року - змінити, виклавши мотивувальну частину оскаржуваного рішення в редакції даної постанови.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення з підстав, передбачених статтею 328 КАС України.

Головуючий суддя Джабурія О.В.
Судді Вербицька Н. В. Кравченко К.В.