Справа № 640/1858/20
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2022-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2022 року м. Київ № 640/1858/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу:

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ГАРАНТ ЖИТЛО БУД"
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправною та скасування постанови від 03.10.2019

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Житло Буд» (далі також - позивач, ТОВ «Гарант Житло Буд») з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - відповідач, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва), в якому просило визнати протиправною і скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.10.2019 №87/19/073-8779 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на Товариство з обмеженою відповідальністю «Гарант Житло Буд».

Ухвалою від 11.02.2020 Окружний адміністративний суд міста Києва залишив позовну заяву без руху, встановивши позивачу строк для усунення її недоліків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.03.2020 позовну заяву та заяву про забезпечення позову повернуто позивачу.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2020 скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.03.2020, а справу направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

Ухвалою від 27.08.2020 Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішив здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржувана постанова про накладення на нього штрафу винесена на підставі акту перевірки ТОВ «Гарант Житло Буд», яка (позапланова перевірка) проведена з порушенням установленого законодавством порядку, а саме без належного повідомлення товариства про її проведення та за відсутності уповноваженого представника товариства, що позбавило його можливості надати відповідні пояснення та документи. Інформація про проведення перевірки в присутності представника товариства Карандашова Я.О., відображена в акті перевірки, не відповідає дійсності, оскільки останній був представником товариства лише один раз - 17.07.2019 під час вручення відповідачу поштової кореспонденції, у зв`язку з чим і залишив свою довіреність на представництво інтересів ТОВ «Гарант Житло Буд». Окрім того, відображений в акті перевірки висновок про порушенням позивачем вимог містобудівного законодавства у зв`язку з невиконанням вимог припису від 06.08.2018 про усунення порушень містобудівного законодавства, є необґрунтованим, оскільки ґрунтується на недостовірній інформації про вчинення ним порушень, що стали підставою для винесення припису від 06.08.2018. До того ж листом від 17.07.2010 №073/6249 позивач повідомив відповідача про виконання приписів від 06.08.2019 у день їх отримання. Зокрема, на об`єкті будівництва за адресою: м. Київ, вул. Ватутінська, 28 були зупинені підготовчі та будівельні роботи, у зв`язку з чим можна вважати автоматично виконаним і припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Водночас позивач звернувся до суду з клопотанням, в якому просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновити цей строк. Зазначив, що відповідно до статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення. Відтак, останнім днем для звернення до суду з позовом про оскарження постанови від 03.10.2019 №87/19/073-8779 мало би бути 18.10.2019, тоді як позивач не знав про її винесення відповідачем та поштою не отримував. Про зазначену постанову представник позивача дізнався лише 13.01.2020 під час ознайомлення в Окружному адміністративному суді міста Києва з матеріалами справи №640/20661/19, що підтверджується відповідною розпискою.

За наведених вище обставин, що підтверджуються відповідними доказами, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку звернення позивача з даним позовом, що є підставою для його поновлення.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову з огляду на його необґрунтованість, стверджуючи, що позапланову перевірку позивача проведено з дотриманням установлених законодавством вимог, у ході якої вірно встановлено невиконання ним вимог припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 06.08.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Вказаний припис позивачем не оскаржувався, тому підлягає обов`язковому виконанню, а доводи позивача про відсутність порушень, зазначених в цьому приписі, які він мав усунути, не стосуються предмету цього спору і виходять за його межі. Також відповідач належним чином на адресу позивача надіслав акт цієї перевірки та протокол від 23.09.2019 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, одночасно повідомивши про розгляд справи про правопорушення, які з причин, незалежних від нього, не були вручені позивачу.

У відповіді на відзив відповідача позивач наполягав на обґрунтованості своїх доводів, викладених у позовній заяві про порушення відповідачем процедури проведення позапланової перевірки, за результатами якої винесено оскаржувану постанову, а також на тому, що припис від 06.08.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил винесений на підставі невірно встановлених посадовими особами відповідача обставин про порушення ТОВ «Гарант Житло Буд» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд встановив наступне.

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 20.06.2018 №422 «Про проведення планової перевірки», направлення для проведення позапланової перевірки від 20.06.2018 посадовими особами відповідача проведено позапланову перевірку ТОВ «Гарант Житло Буд» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція приміщення житлового будинку з вбудованими приміщеннями» у провулку Ватутінському, 28 у Деснянському районі м. Києва.

За результатами указаної перевірки посадовими особами відповідача складено акт перевірки від 06.08.2018 №б/н, в якому зафіксовано низку порушень вказаним товариством вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Зокрема, встановлено, що:

- ТОВ «Гарант Житло Буд» під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на пров. Ватутінський, 28 у Деснянському районі м. Києва не надав документи, необхідні для проведення перевірки, а саме: накази на призначення відповідальних осіб; документ, що посвідчує особу (паспорт) відповідальних осіб; довідки про присвоєння ідентифікаційних номерів уповноваженим особам; документи, які підтверджують право власності на об`єкти нерухомого майна; вихідні дані на проектування; звіт про інженерно-геологічні вишукування; висновки і рекомендації щодо можливості реконструкції, технічні висновки, результати обстежень конструкцій, складені згідно з вимогами ДБН В.3.2-2-2009; проектну документацію, розроблену та затверджену у встановленому порядку; договір, укладений на здійснення авторського нагляду; договір, укладений на здійснення технічного нагляду; договір, укладений з підрядною організацією; договір, укладений з проектною організацією; виконавчу документацію відповідно до ДБН А.3.1-5, чим порушено вимоги абзацу п`ятого пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

- замовник будівництва ТОВ «Гарант Житло Буд» у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків відповідальності належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: провулок Ватутінський,28 у Деснянському районі м. Києва від 13.06.2018 №КВ 74 зазначив недостовірні дані у частині зазначення даних щодо виду будівництва, в частині наявності документа, на підставі яких використовується земельна ділянка, в частині наявності містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, в частині зазначення даних про характеристику житлових будинків за наявності), чим порушено вимоги частини восьмої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та є порушення абзацу п`ятого пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

На підставі цього акта перевірки з огляду на виявлені порушення відповідачем винесено:

- припис від 06.08.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, відповідно до у зв`язку з тим, що замовник будівництва ТОВ «Гарант Житло Буд» у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків відповідальності належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція приміщень житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: провулок Ватутінський,28 у Деснянському районі м. Києва від 13.06.2018 №КВ 74 зазначив недостовірні дані у частині зазначення даних щодо виду будівництва, в частині наявності документа, на підставі яких використовується земельна ділянка, в частині наявності містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, в частині зазначення даних про характеристику житлових будинків за наявності), що є порушенням частини восьмої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абзацу п`ятого пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, позивача зобов`язано з 06.08.2018 зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених порушень, про що повідомити Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва до 17.08.2018;

- припис від 06.08.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно до якого у зв`язку з тим, що ТОВ «Гарант Житло Буд» під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на пров. Ватутінський, 28 у Деснянському районі м. Києва не надав документи, необхідні для проведення перевірки, а саме: накази на призначення відповідальних осіб; документ, що посвідчує особу (паспорт) відповідальних осіб; довідки про присвоєння ідентифікаційних номерів уповноваженим особам; документи, які підтверджують право власності на об`єкти нерухомого майна; вихідні дані на проектування; звіт про інженерно-геологічні вишукування; висновки і рекомендації щодо можливості реконструкції, технічні висновки, результати обстежень конструкцій, складені згідно з вимогами ДБН В.3.2-2-2009; проектну документацію, розроблену та затверджену у встановленому порядку; договір, укладений на здійснення авторського нагляду; договір, укладений на здійснення технічного нагляду; договір, укладений з підрядною організацією; договір, укладений з проектною організацією; виконавчу документацію відповідно до ДБН А.3.1-5, що є порушенням абзацу п`ятого пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, позивача зобов`язано у термін до 10.09.2018 усунути допущені порушення, про що в строк до 10.09.2018 повідомити Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва;

Вищевказані акт та приписи надіслано на адресу ТОВ «Гарант Житло Буд» рекомендованими листами, що підтверджується наявними у справі доказами, та отримані ним 21.08.2021, про що позивач зазначив у позовній заяві.

Зазначені приписи позивачем у судовому порядку не оскаржувались.

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 04.07.2019 №514 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу від 04.07.2019 №б/н (строк дії направлення з 05.07.2019 по 18.07.2019), наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 20.07.2019 №702 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу від 20.09.2019 №б/н (строк дії направлення з 20.09.2019 по 23.09.2019) посадовими особами відповідача проведено позапланову перевірку ТОВ «Гарант Житло Буд» щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та перевірки виконання названим товариством вимог припису від 06.08.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припису від 06.08.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданих названим Департаментом.

За наслідками проведення вищевказаної перевірки посадовими особами відповідача складено акт від 23.09.2019 №б/н, в якому, поміж іншого, встановлено, що замовник ТОВ «Гарант Житло Буд» не виконав вимоги припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 06.08.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а саме не усунув зазначені у ньому порушення в указаний у приписі термін, що є порушенням підпункту «а» пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі цього акта посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.09.2019, в якому зафіксоване вищевказане порушення, відповідальність за яке передбачена абзацом другим пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та повідомлено про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як зазначено у вищевказаних акті та протоколі, уповноважена особа ТОВ «Гарант Житло Буд» Карандашов Я.О. від їх підписання та отримання відмовився, у зв`язку з чим примірники цих документів відповідач направив на адресу позивача листом від 25.09.2019 №073-8501, що підтверджується фіскальним чеком від 25.09.2019. Вказане поштове відправлення повернулося до відповідача неврученим. Згідно з довідкою підприємства поштового зв`язку причина невручення - «по закінченню встановленого строку».

Розгляд відповідачем справи про правопорушення відбувся за відсутності представника ТОВ «Гарант Житло Буд». За наслідками розгляду цієї справи відповідачем винесено постанову від 03.10.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої за порушення ТОВ «Гарант Житло Буд» підпункту «а» пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що полягає у невиконанні вимог припису від 06.08.2018 про усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, назване товариство визнане винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на нього штраф у сумі 30 105,00 грн.

Оцінюючи правомірність указаної постанови, суд виходить із наступного.

Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно зі статтею 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Позивач не заперечував наявність у відповідача повноважень щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пунктів 5 та 7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, поміж іншого, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Як зазначено в пункті 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно з пунктом 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

- допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

- виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 05.07.2019 по 18.07.2019 та з 20.09.2019 по 23.09.2019 посадовими особами відповідача проведено позапланову перевірку ТОВ «Гарант Житло Буд» з метою перевірки виконання вимог припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю у місті Киві від 06.08.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено порушення названим товариством абзацу п`ятого пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 у зв`язку з ненаданням під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на пров. Ватутінський, 28 у Деснянському районі м. Києва документів, необхідних для проведення перевірки, а саме: наказів на призначення відповідальних осіб; документу, що посвідчує особу (паспорт) відповідальних осіб; довідок про присвоєння ідентифікаційних номерів уповноваженим особам; документів, які підтверджують право власності на об`єкти нерухомого майна; вихідних даних на проектування; звіту про інженерно-геологічні вишукування; висновків і рекомендацій щодо можливості реконструкції, технічних висновків, результатів обстежень конструкцій, складених згідно з вимогами ДБН В.3.2-2-2009; проектної документації, розробленої та затвердженої у встановленому порядку; договору, укладеного на здійснення авторського нагляду; договору, укладеного на здійснення технічного нагляду; договору, укладеного з підрядною організацією; договору, укладеного з проектною організацією; виконавчої документації відповідно до ДБН А.3.1-5, яке (порушення) позивача зобов`язано усунути в термін до 10.09.2018, про що в строк до 10.09.2018 повідомити Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва.

Судом встановлено, що з метою перевірки стану виконання указаного припису відповідач направив на адресу ТОВ «Гарант Житло Буд» листа від 05.07.2019 №073-5960, яким повідомив його про проведення позапланової перевірки та запропоновував посадовим особам товариства прибути 12.07.2019 об 11:00 год. до Департаменту і надати документи, які підтверджують виконання вимог вищевказаного припису.

Листом від 17.07.2019 ТОВ «Гарант Житло Буд» повідомило відповідача про отримання його листа від 05.07.2019 №073-5960 лише 12.07.2019, що унеможливило прибуття його посадови осіб в цей день у визначений час до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва та надати підтверджуючі документи щодо виконання вищевказаних приписів від 06.08.2018. Водночас позивач повідомив відповідача про те, що приписи від 06.08.2018 були виконані ним в день їх отримання, зокрема, на об`єкті будівництва за адресою: м. Київ, пров. Ватутінський, 28, у зв`язку з чим можна вважати автоматично виконаними приписи і по усуненню порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.

Вказаний лист отриманий відповідачем та зареєстрований ним 17.07.2019 за №073/6249.

Як убачається з відповіді позивача на відзив відповідача, вказаний лист доставлений до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва його представником за довіреністю адвокатом Карандашовим Я.О.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що відповідач належним чином повідомив позивача про проведення його позапланової перевірки та надіслав вимогу про надання документів, які підтверджують виконання вищевказаного припису від 06.08.2018. А уповноважений представник позивача адвокат Карандашов, повноваження якого підтверджуються довіреністю, виданою ТОВ «Гарант Житло Буд» 17.07.2019, і який доставив до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю лист товариства від 17.07.2019, що стосується питань проведення перевірки, таким чином був присутній при її проведенні.

Натомість, позивач ні в установлений відповідачем час, ні пізніше, запитувані ним необхідні документи не надав, що дає підстави суду стверджувати про невиконання позивачем обов`язку, визначеного пунктом 14 Порядку №553 щодо надання документів, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме, що підтверджують виконання ним вимог вищевказаного припису.

Відтак, відповідач належним чином провів позапланову перевірку позивача, у ході якої останній жодним чином не був позбавлений надати необхідні документи та пояснення з питань виконання вищевказаного припису від 06.08.2018, що спростовує доводи позивача про порушення процедури цієї перевірки.

Окрім того, за відсутності документів та пояснень, які підтверджують виконання згаданого припису від 06.08.2018, суд дійшов висновку, що відповідач в акті перевірки від 23.09.2019 обґрунтовано встановив невиконання ТОВ «Гарант Житло Буд» вищевказаного цього припису.

При цьому суд критично сприймає доводи позивача про те, що у зв`язку із виконанням вимог припису від 06.08.2018 про зупинення виконання робіт на об`єкті будівництва за адресою: пров. Ватутінський, 28 у м. Києві можна вважати автоматично виконаним припис і щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, про що він зазначив листі від 17.07.2019, адресованому відповідачу.

Наведене суд обґрунтовує тим, що виконання ТОВ «Гарант Житло Буд» вимог припису від 06.08.2018 про зупинення виконання робіт на об`єкті будівництва за адресою: пров. Ватутінський, 28 у м. Києві жодним чином не підтверджує виконання ним вимог припису від 06.08.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, що зумовлювало необхідність ним у відповідний строк надати Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві зазначених у цьому приписів документів.

Також суд не бере до уваги доводи позивача про те, що припис від 06.08.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, виконання якого перевірялося відповідачем, винесений на підставі неправильних висновків відповідача та недостовірної інформації про порушення ТОВ «Гарант Житло Буд» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Така позиція суду обґрунтовується тим, що вказаний припис позивачем у судовому порядку не оскаржувався та протиправним не судом не визнавався і не скасовувався, а тому його виконання є обов`язковим для позивача.

З огляду на викладене відповідач в установленому порядку склав протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.09.2019, в якому встановлено порушення ТОВ «Гарант Житло Буд» підпункту «а» пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв`язку з невиконанням позивачем вищевказаного припису від 06.08.2018, відповідальність за яке передбачена абзацом 2 пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Так, підпунктом «а» пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил.

При цьому суд не вбачає порушення відповідачем процедури проведення перевірки також у тому, що акт перевірки від 23.09.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.09.2019 не були вручені його уповноваженій особі, а надіслані йому поштою. Метою вручення чи надіслання згаданих документів суб`єкту господарювання, який перевірявся, є доведення до його відома змісту цих документів.

З цією метою відповідач надіслав згадані акт та протокол на адресу позивача листом від 25.09.2019 №073-8501, що підтверджується фіскальним чеком від 25.09.2019. Вказане поштове відправлення повернулося до відповідача неврученим. Так, згідно з довідкою підприємства поштового зв`язку причина невручення - «по закінченню встановленого строку».

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 №735) (далі - Порядок №244).

Згідно з приписами пункту 3 цього Порядку у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет. Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Зважаючи на викладене, відповідач виконав покладений на нього обов`язок щодо вручення позивачу згаданих акта та протоколу, в якому також повідомлялося про розгляд справи про правопорушення, які з причин, незалежних від нього, не були отримані останнім.

Відповідно до пункту 2 Порядку №244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.

Ураховуючи викладене, директор Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від імені указаного Департаменту наділений повноваженнями щодо накладення штрафів.

Відповідно до пунктів 16, 17 та 22 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Ураховуючи викладене, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва в особі його директора правомірно на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.09.2019 прийняв постанову про накладення на позивача штрафу в розмірі 30 105,00 грн. на підставі абзацу 2 пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Указаною правовою нормою визначено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Беручи до уваги встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що відповідач належним чином довів правомірність оскаржуваної постанови, тому вимога позивача про визнання цієї постанови протиправною та її скасування є необґрунтованою, що є підставою для відмови у її задоволенні.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову підстави для вирішення судом питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарант Житло Буд» відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя А.С. Мазур