Справа № 752/9586/22
Суддя: Чередніченко Н. П.
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа 752/9586/22
провадження № 2-а/752/299/22
УХВАЛА

09.08.2022 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко Н.П.вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора 3 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Марченка Андрія Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2022 року до суду надійшов позов ОСОБА_1 до інспектора 3 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Марченка Андрія Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Вивчивши позовну заяву із додатками, вважаю за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків за наступних підстав.

Статті 160, 161 КАС України визначають вимоги до позовної заяви.

Позивачем пред`явлено одну вимогу немайнового характеру про визнання дій протиправними та одну вимогу немайнового характеру про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Так, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Доказів на підтвердження сплати судового збору за подачу даної позовної заяви, позивачем до позову долучено не було.

Слід вказати на те, що згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2022 рік становить суму в розмірі 992 грн. 40 коп.

Однак, варто зазначити про те, що Велика палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року, винесеній у справі № 543/775/17, відступила від висновку, що містився у постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) з приводу звільнення позивачів у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення, та висловила наступну правову позицію.

Так, відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

З системного, цільового та граматичного тлумачення законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання позовної заяви про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496 грн. 20 коп.

З огляду на викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру про скасування постанови в розмірі 0,2 розміру прожитого мінімуму для працездатних осіб, тобто - 496 грн. 20 коп.

В позові позивач просив звільнити його від сплати судового збору за подачу даного позову або відстрочити його сплату до ухвалення рішення справі.

Перевіряючи обґрунтованість та доведеність зазначених вимог позивача, суд приймає до уваги те, що відповідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, вказаною нормою чітко визначено умови, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Крім того, даною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 року № 2 із вказаного питання роз`яснено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд зазначає, що вказані норми законодавства встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку.

Положення цих норм спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 8 КАС України) усіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану, у зв`язку з чим застосування інституту звільнення від сплати судового збору, розстрочення чи відстрочення його сплати можливе у разі тяжкого фінансового становища сторони.

Позивач, в свою чергу, звертаючись до суду із даною вимогою, не зазначив переконливих та достатніх підстав для звільнення його від сплати судового збору та/або відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, а також не надав суду достатніх доказів, які б свідчили про те, що він дійсно має скрутне матеріальне становище.

Враховуючи наведені приписи закону та те, що позивач не обгрунтував клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати, не надав достатні документи, які дійсно підтверджують підстави для звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону, вважаю, що в задоволенні вимоги позивача про звільнення від сплати судового збору та відстрочення від його сплати слід відмовити.

Крім того, слід вказати про те, що даний позов було подано до Голосіївського районного суду м. Києва за місцем проживання позивача, однак, стороною позивача, не долучено до позову посилання на докази, які б свідчили про місце реєстрації та/або фактичне місце проживання позивача на території Голосіївського району м Києва.

У відповідності до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що позивачем не дотримані при подачі позову положення ст. 160, ст. 161 КАС України, підстав для звільнення від сплати судового бору та відстрочення його сплати не встановлено та не доведено достатніми доказами, а тому вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху із наданням заявнику строку для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та відстрочення від сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора 3 батальйону 4 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Марченка Андрія Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Запропонувати позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути недоліки, зазначені в її мотивувальній частині, а саме: подати суду посилання на докази сплати судового збору в розмірі 496 грн. 20 коп., а також подати суду посилання на докази місця реєстрації та/або фактичного місця проживання позивача на території Голосіївського району м Києва.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів в порядку, встановленому статтею 295 КАС України.

Суддя Н.П. Чередніченко