Справа № 120/6254/22
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2022-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

15 серпня 2022 р. Справа № 120/6254/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відщкодування шкоди,-

в с т а н о в и в :

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відщкодування шкоди.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями частин 1, 2 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, як самостійно зазначає позивач у позовній заяві, спір, який є предметом даного позову виник із публічно-правових відносин та пов`язаний із прийняттям громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Разом із тим, положеннями частини 5 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В даному ж випадку, предметом спору є відшкодування вартості предметів однострою особистого користування строк носіння (експлуатації) яких не закінчився особою, що перебувала на державній службі.

Згідно із наказом Департаменту патрульної поліції №650 о/с від 22.03.2022 року відповідно до пункту 7 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліції" старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Отже, строк звернення до суду необхідно обчислювати з 22.03.2022 року, тобто із дня винесення наказу про звільнення відповідача зі служби в поліції.

Втім, до суду з даним адміністративним позовом позивач засобами поштового зв`язку звернувся лише 02.08.2022 року, тобто із пропуском місячного строку звернення, передбаченого частиною 5 статті 122 КАС України.

При цьому, до матеріалів позовної заяви позивачем долучено заяву про поновлення строку звернення до суду.

У поданій заяві позивач посилається на те, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації введено в Україні режим воєнного стану відповідно до Указу Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", який в подальшому продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 року № 133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, Указом Президента України №259/2022 від 18.04.2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" та Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні.

Надаючи оцінку таким посиланням позивача, суд виходить із такого.

24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією Російською Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, постановлено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Крім того, 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому, Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, постановлено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 год. 25.05.2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

За приписами пункту другого Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, Командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування наказано запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Відповідно до статті 16 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.

На переконання суду, сам по собі факт введення на території України воєнного стану не є підставою для поновлення строку звернення до суду. Така обставина є поважною лише у тому випадку, якщо вона перешкоджала позивачу звернутися до суду з позовом у встановлений строк.

Суд зауважує, що прийняття наказу Департаменту патрульної поліції №650 о/с від 22.03.2022 року про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції відбулось вже під час дії воєнного стану.

Позивач не навів доводів, яким чином після прийняття наказу про звільнення відповідача зі служби в поліції дія воєнного стану перешкоджала йому вчасно звернутись до суду з даним позовом, як і не надав відповідних доказів.

При цьому, суд зазначає, що на теперішній час Департамент патрульної поліції та відділ правового забезпечення продовжують функціонувати, їх працівники виконують відповідні функціональні обов`язки і суду не надано доказів щодо ускладнення чи неможливості виконання ними своїх функцій, а також не надано суду відповідного відрядження працівників відділу для виконання інших завдань, пов`язаних з введенням воєнного стану тощо, щоб ускладнювало вчасне звернення до суду.

Наведене дає підстави суду дійти висновку, що вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду не є поважними, а тому підстави для поновлення цього строку з наведених позивачем мотивів, відсутні.

В той же час, положеннями частини 1 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вище викладене, а також з метою запобігання обмеження права позивача на звернення до суду, суд вважає за необхідне надати позивачу можливість подати обґрунтоване клопотання із зазначенням інших причин поважності пропуску строку звернення до суду, в разі існування таких.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України).

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

Із змісту позивних вимог вбачається наявність описок чи арифметичних помилок і у такому вигляді позовні вимоги є не конкретизованими та не дають змогу чітко окреслити предмет та ціну позову.

Також, оглянувши зміст позовної заяви, судом встановлено, що позовна заява пронумерована та складається із 7 аркушів, проте 2 аркуш позовної заяви суду не надано.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам статті 160 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом:

- подання обґрунтованого клопотання із зазначенням інших причин поважності пропуску строку звернення до суду, в разі існування таких;

- конкретизації змісту позовних вимог;

- надання позовної заяви у обсязі усіх аркушів.

За правилами визначеними частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 172 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відщкодування шкоди залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович