Справа № 640/33349/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2022-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

14 квітня 2022 року м. Київ № 640/33349/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши матеріали справи

за позовом Першого заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Федерації професійних спілок України,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Міністерство культури та інформаційної політики України

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Перший заступник керівника Київської міської прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання Федерацію професійних спілок України протягом одного місяця з дати набрання рішенням суду законної сили укласти з Департаментом охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації () охоронний договір на об`єкт культурної спадщини за адресою: вул. Алея Героїв Небесної Сотні (колишня назва - Інститутська), 1 (Жовтневої революції, 5 - адреса за постановою) в м. Києві, який є пам`яткою містобудування і архітектури національного значення - «Інститут благородних дівиць» 1832 р. та пам`яткою історії місцевого значення - «будинок Жовтневого палацу культури (колишній Інститут шляхетних дівчат), де працював український композитор Лисенко М.В.», (охоронний № 904) на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768, після погодження його з Міністерством культури та інформаційної політики України.

Ухвалою суду від 26.11.2021 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до пункту 4 частини дев"ятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Згідно із частиною першою статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Таким чином, суд вирішує питання щодо провадження за яким буде розглядатися справа при відкритті провадження у справі.

Частиною другою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, суд наділений правом на власний розсуд визначати позовне провадження, в порядку якого буде розглядатись справа з урахуванням положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини четвертої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, предметом розгляду даної справи є зобов`язання Федерацію професійних спілок України укласти охоронний договір.

З урахуванням наведеного, суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

При цьому, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеп v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Керуючись положеннями ст.ст. 171, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви Київської міської прокуратури про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.А. Бояринцева