Справа № 640/21103/21
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

22 лютого 2022 року м. Київ№ 640/21103/21
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Лук`янця Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву № 15/2-713вих-21 від 03.09.2021 «Про залишення позову без розгляду» представника Київської обласної прокуратури - Грабця І. (заступник керівника) в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1
до:Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, Офісу Генерального прокурора
третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет споруКиївська обласна прокуратура
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії
присутні у судовому засіданні представники сторін:позивач - не прибув, Офісу Генерального прокурора - Була Р.Б., Київської обласної прокуратури - Шокал Ю.В.,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 , ел. пошта - ІНФОРМАЦІЯ_1 ) (далі - позивач або ОСОБА_1 ) подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора (адреса: 01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код - 00034051, ел. пошта - ) (надалі - відповідач 1 або Перша кадрова комісія) та Офісу Генерального прокурора (адреса: 01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код - 00034051, ел. пошта - ) (надалі - відповідач 2 або ОГП), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.04.2020 № 266 "Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки";

- зобов`язати уповноважену кадрову комісію з атестації прокурорів регіональних прокуратур, створену на підставі наказу Генерального прокурора, призначити ОСОБА_1 новий час (дату) повторного проходження (складання) етапу атестації - іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

В якості підстав позову позивач зазначає, що оскаржуване рішення є протиправним, таким, що не відповідає вимогам законодавства та визначеній Офісу Генерального прокурора процедурі проведення атестації, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.08.2021 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у даній адміністративній справі, призначено до розгляду в підготовче засідання 09.09.2021, залучено Київську обласну прокуратуру (адреса: 01601, м. Київ, бул. Лесі Українки, 27/2, ідентифікаційний код - 02909996, ел. пошта - ) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

07.09.2021 до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли заява представника Київської обласної прокуратури № 15/2-713вих-21 від 03.09.2021 «Про залишення позову без розгляду» та клопотання Офісу Генерального прокурора від 03.09.2021 № 15/1/2-14200/21 про залишення позовної заяви без розгляду.

09.09.2021 судом оголошувалась перерва, розгляд справи призначено на 21.10.2021.

21.10.2021 та 18.11.2021 судові засідання відкладалися, призначено розгляд справи на 25.11.2021.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.11.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 18.01.2022.

У судовому засіданні 18.01.2022 під час вирішення питання про дотримання позивачем строку на звернення до суду суд прийшов до висновку про необхідність отримання пояснень та доказів від позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.01.2022 витребувано у ОСОБА_1 копію клопотання про поновлення строку для звернення до адміністративного суду, зазначеного як додаток № 1 до позовної заяви від 26.08.2021, а також інформацію про обставини отримання копії рішення Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.04.2020 № 266 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки».

У судовому засіданні 22.02.2022 представниками Офісу Генерального прокурора та Київської міської прокуратури заявлено клопотання про залишення позову без розгляду.

Суд, розглянувши питання дотримання позивачем строку на звернення до суду та обставини поважності його пропуску, оголосив вступну та резолютивну частини ухвали.

Суд дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Предметом позову у цій справі є визнання протиправним та скасування рішення Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.04.2020 № 266 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатом складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки».

Як вбачається з листа Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 27/3-2978вих-20 ОСОБА_1 повідомлено про результати проходження атестації та надано копію оскаржуваного рішення Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.04.2020 № 266.

У клопотанні про розгляд справи без участі позивача останній вказує на здійснення заходів досудового врегулювання спору протягом тривалого часу як на підставу для поважності пропущення строку на звернення до суду. Однак, наведене обґрунтування позивача не підтверджується жодними належними та допустимими доказами.

Окрім того, на виконання ухвали суду від 18.01.2022 витребуваних судом матеріалів позивачем не надано.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

При цьому, початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Судом також враховується те, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

При цьому, як випливає з рішення Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, позивач про обставини прийняття оскаржуваного рішення дізнався з листа Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 27/3-2978вих-20 у липні 2020 року, разом з тим, звернувся з цим позовом до суду лише у липні 2021 року з очевидним пропущенням строку на звернення до суду в один місяць за відсутності доказів здійснення досудового врегулювання спору, а також існування інших поважних причин, що могли б стати підставою для поновлення строку на звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України встановлено, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяв відповідачів про залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 3 ст. 123, п. 8 ч. 1 ст. 240, ст.ст. 241-243, 248, 256 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву № 15/2-713вих-21 від 03.09.2021 «Про залишення позову без розгляду» представника Київської обласної прокуратури - Грабця І. (заступник керівника) - задовольнити.

2. Позов від 26.07.2021 ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала, відповідно до ч. 1 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена.

Повний текст ухвали складено 25.04.2022.

Суддя К.С. Пащенко