Справа № 160/8965/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 серпня 2022 року Справа № 160/8965/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання Головного управління Державної міграційної служби в Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача в адміністративній справі №160/8965/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

28.06.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровської області № 4211 від 14 квітня 2022 року про відмову в оформленні (видачі) ОСОБА_1 , громадянці Російської Федерації, посвідки на тимчасове проживання;

- зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровської області повторно, із врахуванням висновків суду, викладених у рішенні суду, розглянути заяву ОСОБА_1 , громадянки Російської Федерації, про оформлення (видачу) посвідки на тимчасове проживання у зв`язку із укладенням шлюбу з громадянином України.

Згідно із витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.06.2022 цьому адміністративному позову присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/8965/22 та дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2022 вказаний адміністративний позов було залишено без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду уточненого адміністративного позову, в якому зазначити офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача, відомі засоби її зв`язку, реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача, а також подати копію цієї уточненого адміністративного позову відповідно до кількості учасників справи; засвідчених належним чином копій всіх сторінок свідоцтва право на зайняття адвокатською діяльністю, паспорта Російської Федерації позивача, заяви-анкети, перекладу тексту документа з російської мови та українську, паспорта громадянина України ОСОБА_2 у відповідності до кількості учасників справи.

08.07.2022 на виконання вимог ухвали суду від 04.07.2022 позивачем усунуто вказані недоліки позовної заяви, надано уточнений адміністративний позов, в якому зазначено адресу електронної пошти позивача, засоби зв`язку, а також подано копію цього уточненого адміністративного позову відповідно до кількості учасників справи; засвідчені копії свідоцтва на право на зайняття адвокатською діяльністю, паспорта Російської Федерації позивача, заяви-анкети, перекладу тексту документа з російської мови та українську, паспорта громадянина України ОСОБА_2 у відповідності до кількості учасників справи.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.07.2022 адміністративний позов (уточнений) прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/8965/22; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

Цією ж ухвалою суду витребувано від відповідача - Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області: докази в обґрунтуванні підстав для прийняття рішення, що оскаржується.

Копія ухвали суду від 13.07.2022 надіслана сторонам, відповідачу у паперовому вигляді разом із примірником позову та долученими до нього документами, та отримана 26.07.2022 згідно із відміткою у рекомендованому поштовому відправленні, що міститься в матеріалах справи.

15.08.2022 від позивача через підсистему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив з доказами відправлення відповідачу.

15.08.2022 від відповідача засобами поштового зв`язку надійшов відзив на адміністративний позов, а також клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача.

В обґрунтування заявленого клопотання відповідачем зазначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) може суттєво вплинути на хід судової справи та на висновки суду. Особливістю адміністративного судочинства є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, закріплений в статті 9 КАС України, відповідно до якого суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи. Згідно вимог статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Тобто, вказане положення статті 77 КАС України регламентоване принципом змагальності, закріпленим в статті 9 КАС України, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідач звертає увагу, що керуючись нормами статті 203 КАС України, головуючий з`ясовує обізнаність учасників справи з їхніми правами та обов`язками. Так, на думку, вказана норма статті передбачає те, що учасники судового засідання обізнані з їхніми правами та обов`язками. Головуючий роз`яснює права та обов`язки відповідного учасника справи. Також, відповідач звертає увагу суду на те, що відповідно до положень статті 44 КАС України, учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. З огляду на викладене, відповідач просить суд проводити розгляд справи за правилами загального провадження з обов`язковим викликом представника відповідача.

Розглянувши подане відповідачем клопотання, суд виходить з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Частинами 1-3 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ч.4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст. 12 КАС України та ч. 4 ст. 257 КАС України.

Проте, предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у ч. 4 ст. 12 КАС України та ч.4 ст. 257 КАС України.

Щодо доводи відповідача в обґрунтування клопотання про перехід до розгляду справи у загальному позовному провадженні про те, що є потреба проведення підготовчого засідання для всебічного з`ясування обставин справи, заслуховування пояснень представника, надання доказів та дослідження доказів, для забезпечення принципу верховенства права, рівності всіх учасників, гласності судового процесу та офіційного з`ясування обставин, суд зазначає наступне.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.8 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідач не обмежений у своєму праві подавати відзив, заперечення, пояснення по суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань позивача, надавати всі наявні докази на обґрунтування своєї позиції та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами жодним чином не свідчить про можливе порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

З огляду на викладене, доводи відповідача про те, що для повного, всебічного розгляду справи розгляд справи має здійснюватись за правилами загального позовного провадження, є безпідставними.

Крім цього, у заявленому відповідачем клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Не обґрунтовано відповідачем необхідності розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, не обґрунтовано недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін у письмовому провадженні.

Відповідач у клопотанні хоч і посилається на необхідність проведення судового засідання, проте не зазначає, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом дослідження письмових доказів і пояснень у письмовому провадженні та вимагає проведення судового засідання.

Суд зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та вважає за можливе продовжити розгляд справи №160/8965/22 у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної міграційної служби в Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з обов`язковим викликом представника відповідача в адміністративній справі №160/8965/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова