Справа № 520/1065/22
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2022-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

16 серпня 2022 р. № 520/1065/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (, 04053, м. Київ, Шевченківській район м. Києва, вул. Кудрявська, 26/28) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022) про визнання дій протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а.

В обґрунтування позову зазначив, що твердження, які викладені у висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а, є помилковими та необґрунтованими; зобов`язання порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, визначених ст. 3 та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі"; зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечить вимогам законодавства України. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень.

У відзиві на позовну заяву відповідач наголосив на тому, що за результатами контрольного заходу, посадовими особами Північно-східного офісу Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 31.12.2021, яким встановлено порушення позивачем вимог абзацу третього пункту першого частини 1 статті 31 Закону. За результатами моніторингу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що Замовник у підпункті 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації встановив вимогу для надання учасниками у складі тендерних пропозицій опитувальника щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку 5 тендерної документації. Так учасником ТОВ "СЕНСІ" у складі тендерної пропозиції надано Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників, в якому не зазначено інформацію визначену пунктами 2.2, 3.3, 3.6, 3.12 та 4.2 додатку № 5 тендерної документації., чим порушено умови підпункту 1.5 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації. ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "НІКМАС" у складі тендерної пропозиції надав Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників, в якому зазначено інформацію визначену пунктами 2.2 та 3.13 додатку № 5 тендерної документації, чим порушено умови підпункту 1.5 пункту 1 розділу Ш тендерної документації.

Крім того, учасник-переможець ТОВ "ЦЕНТР ПРОМИСЛОВИХ РІШЕНЬ" у складі тендерної пропозиції надав Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників, в якому не зазначено інформацію визначену пунктом 3.10 додатку № 5 тендерної документації, чим порушено умови підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації. Отже, тендерні пропозиції учасників ТОВ "СЕНСІ", ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "НІКМАС" та ТОВ "ЦЕНТР ПРОМИСЛОВИХ РІШЕНЬ" не відповідають умовам тендерної документації Замовника. Враховуючи вищевикладене, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, чітко визначено конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити позивачу для усунення порушень. Вказані шляхи усунення порушень є пропорційними самим порушенням, оскільки якщо б позивач їх не допустив, то пропозиція учасника-переможця повинна була бути відхиленою, а договір про закупівлю не укладений. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

У відповіді на відзив позивач заперечував ті обставини, на які відповідач посилається у висновку від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а, як па подію вчинення порушень вимог Закону України "Про публічні закупівлі", та вважає, що порушень зазначеного Закону при здійсненні процедури закупівлі позивачем не вчинено. Так, відповідно до вимог підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації учасники повинні завантажити: "Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку № 5 цієї тендерної документації". Учасниками закупівель на виконання зазначеної вимоги були завантажені такі Опитувальники.

За даних обставин у позивача був відсутній обов`язок відхилення пропозицій учасників закупівлі, позаяк зазначені у висновку від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а недоліки тендерних пропозицій не свідчать про те, що учасники процедури закупівлі не відповідали кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 вказаного Закону України "Про публічні закупівлі", а відтак неправомірним є застосування п. 2 ч. 2 ст. 32 вказаного Закону за яким тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель, у разі допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів. Станом на дату складення даної відповіді на відзив, договір є виконаним. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Акціонерним товариством "Укргазвидобування" (далі за текстом АТ "Укргазвидобування") було проведено процедуру закупівель (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів відповідно до частини третьої статті 10 Закону) ШГВ20П-0-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки (Послуги з ремонту і технічного обслуговування станцій компресорних пересувних), ідентифікатор закупівлі № UA-2020-10-27- 004768-а.

За результатами проведеної процедури закупівлі, 11.01.2021 року з переможцем даної процедури відкритих торгів ТОВ "ЦЕНТР ПРОМИСЛОВИХ РІШЕНЬ" було укладено договір про надання послуг №38-СДА/22.

Станом на 31.12.2021 року послуги за Договором надано у повному обсязі згідно актів надання послуг №16 від 26.01.2021, №15 від 27.01.2021, №96 від 07.04.2021, №104 від 19.04.2021, №263 від 09.08.2021, №264 від 10.08.2021, №359 від 08.12.2021, №456 від 15.12.2021 року.

Відповідно до наказу №568 від 28.12.2021 року посадовими особами Північно-східного офісу Держаудитслужби, було розпочато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатами якого 31.12.2021 р. в електронній системі публічних закупівель ProZorro було оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а, який затверджено начальником Північно-східного офісу Держаудитслужби 31.12.2021 р.

Із змісту висновку № UA-2020-10-27-004768-а від 31.12.2021 року вбачається, що позивачем порушений абз. 3 п.1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі", з огляду на які, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку зокрема шляхом припинення зобов`язань по договору з дотриманням положень Господарського кодексу України га Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач, вважаючи свої права порушеними та не погодуючись із висновком суб`єкта владних повноважень, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду за захистом своїх прав.

По суті спірних відносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Компетенцію Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів визначено Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ) та підпунктами 3, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43).

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з частиною 2, 3 статті 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі, порядок проведення яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922 -VIII в редакції від 19.04.2020 (далі - Закону) визначено, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до частини 6 статті 8 Закону за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Судом встановлено, що оскаржуваний висновок складено уповноваженим органом та своєчасно оприлюднено в електронній системі закупівель.

Щодо встановлених моніторингом порушень суд зазначає наступне.

Дослідженням тендерної документації під час процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а встановлено, що замовник у підпункті 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації встановив вимогу для надання учасниками у складі тендерних пропозицій опитувальника щодо екологічно-соціальної політики учасників.

Моніторингом встановлено, що учасником ТОВ "СЕНСІ" у складі тендерної пропозиції надано Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників, в якому не зазначено інформацію визначену пунктами 2.2, 3.3, 3.6, 3.12 та 4.2 додатку № 5 тендерної документації., чим порушено умови підпункту 1.5 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації. ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "НІКМАС" у складі тендерної пропозиції надав Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників, в якому зазначено інформацію визначену пунктами 2.2 та 3.13 додатку № 5 тендерної документації, чим порушено умови підпункту 1.5 пункту 1 розділу Ш тендерної документації.

Крім того, учасник-переможець ТОВ "ЦЕНТР ПРОМИСЛОВИХ РІШЕНЬ" у складі тендерної пропозиції надав Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників, в якому не зазначено інформацію визначену пунктом 3.10 додатку № 5 тендерної документації, чим порушено умови підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації. Отже, тендерні пропозиції учасників ТОВ "СЕНСІ", ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "НІКМАС" та ТОВ "ЦЕНТР ПРОМИСЛОВИХ РІШЕНЬ" не відповідають умовам тендерної документації Замовника.

При цьому, позивачем вказаний факт не спростовано.

Суд критично відноситься до тверджень позивача, що відповідно до вимог підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації учасники повинні завантажити: "Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку №5 цієї тендерної документації", учасниками закупівель на виконання зазначеної вимоги були завантажені такі Опитувальники, що підтверджується доданими до позовної заяви доказами, за даних обставин у позивача був відсутній обов`язок відхилення пропозицій учасників закупівлі, оскільки замовником самостійно визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження всіх документів передбачених цією тендерною документацією до кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Учасники зобов`язані завантажити усі необхідні документи тендерної пропозиції згідно з вимогами тендерної документації в електронну систему закупівель до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Оскільки опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку №5 цієї тендерної документації передбачений тендерною документацію та безпосередньо додатком №5 передбачено, що у разі якщо учасник (в т.ч. учасник-нерезидент) не повинен надавати інформацію, що вимагається в опитувальнику, з підстав, визначених законодавством, або інших підстав, учасник надає пояснення в довільній формі, за підписом уповноваженої особи учасника щодо не заповнення такої інформації, однак позивачем прийняті до розгляду тендерні пропозиції без заповненого в повному обсязі додатку №5 та без відповідних пояснень учасників, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення вимог абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону позивачем та відповідність висновків моніторингу публічної закупівлі.

Відповідно до абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає вимогам встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону.

Згідно з положеннями пункту 2 частини 2 статті 32 Закону, тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі подання до участі у відкритих торгах менше двох тендерних пропозицій.

Таким чином, замовник визначив переможцем процедури закупівлі учасника, у складі тендерної пропозиції якого опитувальник заповнено не в повному обсязі, що свідчить про факт виявлених моніторингом порушень.

Однак, суд наголошує на тому, що матеріалами справи підтверджено, що договір про надання послуг №38-СДА/22 є виконаним.

Станом на 31.12.2021 року послуги за договором надано у повному обсязі згідно актів надання послуг №16 від 26.01.2021, №15 від 27.01.2021, №96 від 07.04.2021, №104 від 19.04.2021, №263 від 09.08.2021, №264 від 10.08.2021, №359 від 08.12.2021, №456 від 15.12.2021 року.

Суд наголошує, що учасник-переможець не порушив взятих на себе зобов`язань за укладеним договором, позивач не має законних підстав для розірвання договорів в односторонньому порядку. Крім цього, замовник не може розірвати договір чи вважати його нікчемним у розумінні Цивільного кодексу України. У свою чергу, Замовник також не має права розірвати договір з переможцями процедури закупівлі з надуманих причин, викладених у висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону №922 договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього, передбачені ст. 41 Закону № 922, згідно із ч.1 якої договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У ч. 5 ст. 41 Закону № 922 зазначено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень ч.6 цієї статті.

У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених ч. 5 цієї статті, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю (ч.7 ст.41 Закону №922).

Відповідно до ч.1 ст. 43 Закону України №922 договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог ч. 4 ст. 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до ст.18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених ч.5 та ч.6 ст.33 та ч.7 ст.40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до ст.18 цього Закону.

Отже результат дослідження викладених вище положень свідчить, що приписи Закону України №922 не передбачають процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

Суд враховує підстави для зміни або розірвання договору, передбачені ст.651 Цивільного кодексу України, за вимогами якої зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

При цьому відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених ч.4 цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов:

1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане;

2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися;

3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору;

4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом (ч. 3 та ч. 4 ст. 652 ЦК України).

Згідно зі ст. 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.

Суд звертає увагу на ст.188 Господарського кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин), у якій встановлено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

Таким чином, з урахуванням наведеного вище, слід дійти висновку, що правові підстави для розірвання договору відсутні.

Суд звертає увагу, що відповідно до оприлюдненої в електронній системі закупівель інформації станом на дату оприлюднення відповідачем висновку № UA-2020-10-27-004768-а, укладений Замовником із переможцем закупівлі договір вже був опублікований, натомість станом на дату прийняття цього рішення такий договір є виконаними повністю сторонами, тобто вичерпав свою дію.

При цьому Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01.07.2003 р. вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень, а у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 р. Європейський суд з прав людини зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Крім того, суд звертає увагу на висновок Верховного Суду, викладений у постанові №К/9901/20202/20 від 28.01.2021 р. (справа №160/12925/19), про те, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого (их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

В даному випадку у спірному висновку № UA-2020-10-27-004768-а вказано такі підстави здійснення дослідження, як виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, але під час розгляду справи відповідачем не надано жодного належного та допустимого доказу в обґрунтування наведених підстав проведення моніторингу.

Між тим, такий захід впливу як зобов`язання розірвати укладений договір, який наразі виконаний, є виключним заходом, обрання якого можливе у разі виявлення порушень, що реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Проте висновок відповідача зводиться до невідповідності закупівельної (тендерної) документації Замовника вимогам Закону № 922 та цінових пропозицій учасників вимогам.

Такі дії не пов`язані із незабезпеченням прозорого здійснення закупівель, та не сприяли проявам корупції у сфері закупівель чи порушенню добросовісної конкуренції, відбір учасників для проведення переговорної процедури закупівлі та процес визначення учасника відбору шляхом проведення електронного аукціону здійснювався автоматично електронною системою закупівель, після аукціону учасники відбору перебували у рівних умовах.

Також не йде мова у висновку № UA-2020-10-27-004768-а про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, натомість відповідачем не надано належних та допустимих доказів в обґрунтування позиції щодо нікчемності договору та підстав такого визнання судом згідно із ч.1 ст. 43 Закону №922 або доказів прийняття судового рішення про визнання договорів нікчемними, що не узгоджується із вимогою відповідача щодо розірвання укладеного договору.

При цьому судом не встановлено порушення строків укладення Замовником договорів, не було порушено їх істотних умов, а за доводами позивача, вказаний учасник-переможець не порушив взятих на себе зобов`язань за укладеним договором, що свідчить про відсутність підстав для розірвання таких договорів в односторонньому порядку.

Вказане відповідачем при прийнятті висновку № UA-2020-10-27-004768-а не було враховано, як і не враховано принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які, на думку відповідача, виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання.

Критерій "пропорційності" передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Суд вважає необхідним звернути увагу на ту обставину, що визначення такого шляху вжиття заходу щодо усунення порушення "розірвання договору відповідно до законодавства" є перевищенням компетенції відповідача, що призведе до порушення прав сторін договору - як Замовника, так і третіх та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими, на думку відповідача, порушеннями.

З огляду на такі обставини суд вважає, що встановлення вимоги в оскаржуваному висновку № UA-2020-10-27-004768-а про вчинення позивачем дій щодо розірвання укладеного договору, приймаючи до уваги вищенаведену позицію, є порушенням принципу пропорційності та, відповідно, свідчить про протиправність оскаржуваного Висновку у наведеній частині.

Підсумовуючи вищевикладене, наведені у сукупності обставини та досліджені документальні докази, враховуючи спростування під час судового розгляду даної справи зазначених у спірному висновку № UA-2020-10-27-004768-а порушень, суд вважає достатніми для висновку про те, що оскаржуваний висновку № UA-2020-10-27-004768-а не відповідає вимогам ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на не врахування відповідачем всіх обставин для його прийняття, без дотримання принципу пропорційності щодо виявлених порушень та застосованих наслідків, а також безпідставність виходу за межі повноважень та предмета моніторингу виключає його правомірність як акта індивідуальної дії, що є підставою для задоволення позовних вимоги про визнання такого висновку № UA-2020-10-27-004768-а протиправним та його скасування.

Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Так, позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні) сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява №65518/01 від 06.09.2005 р., п.89), "Проніна проти України" (заява №63566/00 від 18.07.2006 р., п.23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04 від 10.02.2010 р., п.58) принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) від 09.12.1994 р., п.29).

За приписами ч.1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 262, 293, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (, 04053, м. Київ, Шевченківській район м. Києва, вул. Кудрявська, 26/28) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022) про визнання дій протиправним та скасування висновку задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-10-27-004768-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Північно-східного офісу Держаудитслужби (, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022) на користь Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (, 04053, м. Київ, Шевченківській район м. Києва, вул. Кудрявська, 26/28) суму судового збору у розмірі 2481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 16 серпня 2022 року.

Суддя Н.А. Полях