Справа № 620/2329/22
Суддя: Житняк Л.О.
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2022 року Чернігів Справа № 620/2329/22

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Житняк Л.О.

за участі секретаря Стасюк Т.В.,

представника позивача Прокоф`єва Б.І.,

представника відповідача Городник Т.М.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 23.12.2021 №209-о «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » та наказ Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 18.11.2021 №182-о «Про відсторонення від виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 ».

Обгрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначає, що з наказу не зрозуміло в чому саме полягає дисциплінарний проступок виходячи з конкретних обставин справи та його юридична кваліфікація. Обґрунтування наказу зводяться до простого копіювання пункту закону. Також зазначає, що здійснюючи аналіз чинного законодавства, що регулює порядок проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, а також порядок складання Уніфікованого акту, можна дійти до висновку, що відповідні додатки №1-10: оформлюються та заповнюються виключно у разі проведення конкретного позапланового: заходу із питання зазначеного у відповідному додатку. В даному ж випадку, оскільки були відсутні землі, які відносяться до категорії лісів, то відповідно необхідності у складанні Додатку 6 не було, так само як і у складанні інших: додатків №1-2, 4-10. Окремо, позивач звертає увагу, що він працював у відділі державного нагляду (контролю) земельних ресурсів тоді як окремо у структурі відповідача наявний відділ державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу, який безпосередньо і здійснює перевірку земель, які відносяться до категорії лісів. Таким чином, будь-які протиправні дії, які б виразилися в невиконанні чи неналежному виконанні позивачем своїх посадових обов`язків, відсутні та як наслідок у відповідача були відсутні правові підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Щодо наказу про відсторонення позивач вказує, що відповідний наказ про відсторонення не відповідає ні фактичним обставинам справи ні приписам чинного законодавства, яке регулює порядок та підстави такого відсторонення.

Суд ухвалою від 24.05.2022 позовну заяву залишив без руху. В подальшому, суд ухвалою від 01.06.2022 поновив позивачу строк звернення до суду, прийняв позовну заяву та відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами. Відповідно до ухвали суду від 13.07.2022 справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Протягом встановленого судом строку відповідачем подано відзив на позов, в якому останній наголошує, що Додаток 6 в акті перевірки позивач не використав, чим на його думку, порушив процедуру перевірки. Також зазначає, що під час спілкування з громадянами позивач повів себе некоректно та непрофесійно, чим порушив етику державного службовця та викликав недовіру до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області. Вважає, що при проведенні дисциплінарного провадження та винесенні оскаржуваних наказів Інспекція діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, не допустивши порушення прав позивача.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав, посилаючись на обставини, викладені в ньому.

Представник відповідача проти позову заперечив з мотивів, викладених у відзиві.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає про таке.

Згідно копії реєстраційної картки звернення на телефонну «гарячу лінію» Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, 23.09.2021 та 27.09.2021 було отримано повідомлення про те, що ФГ «Рем Агро» планує розорення та внесення агрохімікатів, пестицидів на земельних ділянках поряд з прибережною захисною смугою р.Десна та р.Угорь, на території Іванівської сільської ради Чернігівського району, а також про незаконне викорчовування дерев біля с.Количівка. Заявник просив провести перевірку щодо законності дій та дотримання вимог природоохоронного законодавства та законності використання земельних ділянок. Також повідомлено кадастрові номери ділянок (а.с.19-20).

У зв`язку з вказаними зверненнями, 29.09.2021 відповідачем було направлено на адресу Державної екологічної інспекції України лист «Про погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю)». Листом від 06.10.2021 Державною екологічною інспекцією України було надано Погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області Фермерського господарства «Рем Агро» (а.с.21, 22).

На підставі погодження відповідачем прийнято наказ від 07.10.2021 №803 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ФГ «Рем Агро», яким створено інспекційну групу, до якої включено ОСОБА_1 головного спеціаліста відділу державного екологічного нагляду (контролю) земельних ресурсів державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області (а.с.23).

Перевірка мала бути проведена у термін з 11.10.2021 по 25.10.2021.

07.10.2021 відповідачем винесено направлення на проведення позапланової перевірки. В частині зазначення питання для здійснення заходу вказано: відповідно до додатків №3 та №6 про використання та охорону земель, про охорону, захист, використання та відтворення лісів згідно Акту, складеного за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, затвердженого наказом Мінекоенргетики від 26.11.2019 №450 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.12.2019 за №1293/34264.

За результатами проведеної перевірки складено Акт від 20.10.2021 №108/12 та додаток №3. В ході перевірки перевірено орендовані земельні ділянки за кадастровими номерами та встановлено, що частину земельних ділянок в установленому законодавством порядку переведено із сіножатей в ріллю. Також встановлено, що в технічній документації з землеустрою відсутні обмеження щодо використання земельних ділянок (або їх частин) сільськогосподарського призначення. Також відсутні в документації та по факту огляду зелені насадження, які підлягають охороні належного їх місця зростання. Зазначено, що станом на 20.10.2021 роботи по розорюванню вищезазначених земельних ділянок не проводились (а.с.25-28).

Також вказано, що перелік питань щодо проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів визначеного згідно з додатком №6 до цього акту не використовується (а.с.26).

В подальшому, начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) земельних ресурсів ОСОБА_2 03.11.2021 була написана доповідна записка на ім`я начальника Державної екологічної інспекції у Чернігівській області згідно якої, ОСОБА_1 порушив процедуру проведення перевірки склавши відповідний акт лише з додатком №3 та без додатку №6 (а.с.30).

На підставі наказу від 12.11.2021 №176-о відкрито дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 (а.с.32), пунктом 2 якого дисциплінарній комісії вказано розглянути дисциплінарну справу ОСОБА_1 відповідно до вимог чинного законодавства, визначити ступінь вини, характер та тяжкість дисциплінарного проступку та надати пропозиції щодо накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Підпис про ознайомлення з вказаним наказом позивач ставити відмовився, про що складено Акт від 12.11.2021 (а.с.33).

13.11.2021 на ім`я Голови дисциплінарної комісії ОСОБА_3 складено службову записку, якою повідомлено, що станом на 12.11.2021 у позивача відсутні не зняті дисциплінарні стягнення. Також повідомлено, що 30.06.2017 позивачу оголошувалась догана (а.с.34).

Начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) земельних ресурсів ОСОБА_2 15.11.2021 складено службову записку, в якій повідомлено обставини, про які вже повідомлялось у доповідній записці від 03.11.2021 (а.с.35).

Також, згідно з наказом від 18.11.2021 №182-о позивача з 18.11.2021 за порушення Присяги державного службовця, використання повноважень в особистих (приватних) інтересах, на час здійснення дисциплінарного провадження відносно нього, до дня його закінчення, без збереження заробітної плати на період відсторонення, відсторонено від виконання посадових обов`язків. Від ознайомлення із вказаним наказом позивач відмовився (а.с.42).

Позивачем 25.11.2021 надані пояснення до доповідної записки від 03.11.2021 згідно яких ним зазначено, що додаток №6 щодо заходу державного нагляду (контролю) не використовується, оскільки ФГ «Рем Агро» не здійснюється ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів (а.с.36).

07.12.2021 позивача запрошено на засідання Дисциплінарної комісії 13.12.2021 для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (протокол №4/2021 від 26.11.2021 а.с.97-99).

При цьому, 07.12.2021 начальником Державної екологічної інспекції у Чернігівській області на ім`я голови дисциплінарної комісії складено пояснювальну записку, в якій повідомлено, що виданню наказу від 18.11.2021 №182-о передувала некоректна та неетична поведінка позивача під час розмови щодо проведених заходів державного нагляду (контролю) (а.с.43).

13.12.2021 на засіданні комісії з розгляду дисциплінарних справ, комісією заслухано пояснення позивача щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та вирішено прийняти рішення про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Також вирішено підготувати подання з відповідним висновком, з рекомендацією застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, передбаченого п.2 ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу».

Наказом відповідача від 23.12.2021 №209-о за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд звертає увагу на наступне.

Дисциплінарна та матеріальна відповідальність державних службовців врегульована нормами розділу VIII Закону України від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон).

Згідно із ст.62 Закону Державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені ст.8 цього Закону, а також: не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

За приписами ст.64 Закону, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: порушення Присяги державного службовця; порушення правил етичної поведінки державних службовців; вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; дії, що шкодять авторитету державної служби; невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду (ст.65 Закону).

Відповідно до ст.66 Закону до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого п.6 ч.2 ст.65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п.4, 5, 12 та 15 ч.2 ст.65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п.2 та 8 ч.2 ст.65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених п.4 та 5 ч.2 ст.65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених п.1, 3, 7, 9-11, 13, 14 ч.2 ст.65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого п.12 ч.2 ст.65 цього Закону.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Згідно із ст.68 Закону дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження), зокрема, суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до ст.69 Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; порядок формування дисциплінарної комісії; порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі (ст.71 Закону).

На виконання вказаної вище статті Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 04.12.2019 №1039, якою затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі Порядок №1039).

Цей Порядок визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Обставини, що виключають можливість застосування до державного службовця дисциплінарного стягнення, визначаються Законом України «Про державну службу» (далі - Закон).

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Склад дисциплінарної комісії затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення або керівника державної служби.

До складу дисциплінарної комісії повинно бути включено щонайменше одну особу, яка має юридичну освіту, а також представника служби управління персоналом, які є працівниками органу, в якому утворюється відповідна дисциплінарна комісія.

Комісія, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії несуть персональну відповідальність за повноту і об`єктивність висновків дисциплінарного провадження та за розголошення інформації про дисциплінарне провадження.

З числа членів Комісії обирається головуючий відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх на засіданні Комісії членів строком на три місяці.

Головуючий скликає засідання Комісії та інформує присутніх на ньому про кворум, формує порядок денний засідання Комісії та виносить питання на голосування, оголошує результати голосування, забезпечує організацію підготовки, підписання та оприлюднення протоколів засідань та висновків Комісії.

З числа членів дисциплінарної комісії обираються її голова та секретар.

Голова дисциплінарної комісії організовує її роботу, призначає місце та дату проведення засідання дисциплінарної комісії та головує на ньому, визначає із членів дисциплінарної комісії доповідача, сприяє здійсненню учасниками дисциплінарного провадження їх прав та обов`язків, забезпечує об`єктивне та повне з`ясування обставин справи, вживає необхідних заходів для забезпечення на засіданні належного порядку та здійснює інші повноваження, які пов`язані із забезпеченням діяльності дисциплінарної комісії.

Секретар дисциплінарної комісії здійснює організаційне забезпечення роботи дисциплінарної комісії, формує порядок денний засідань дисциплінарної комісії, забезпечує ведення, формування та зберігання протоколів засідань дисциплінарної комісії, ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи членів дисциплінарної комісії та державного службовця та здійснює інші повноваження, які пов`язані із забезпеченням діяльності дисциплінарної комісії.

Члени дисциплінарної комісії мають право одержувати пояснення від державного службовця та від інших осіб щодо обставин справи, одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших державних органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів дисциплінарної справи, одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються дисциплінарного провадження.

Засідання Комісії, дисциплінарної комісії є правоможним, якщо в ньому бере участь не менше половини її членів від загального складу.

Фіксація проведення засідання за допомогою технічних засобів може здійснюватися за рішенням членів Комісії, дисциплінарної комісії та згоди державного службовця.

Усі рішення Комісії, дисциплінарної комісії ухвалюються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають один голос та можуть голосувати за або проти.

Під час голосування будь-які сумніви щодо наявності в діях державного службовця дисциплінарного проступку тлумачаться на його користь.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні Комісії або голови дисциплінарної комісії.

Рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом.

У протоколі зазначаються прізвище та ініціали голови, секретаря і присутніх на засіданні членів дисциплінарної комісії, місце, дата проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення.

Комісія, дисциплінарна комісія на своєму засіданні приймає рішення про початок розгляду дисциплінарної справи.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право:

бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії;

надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються;

заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи;

користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.

У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.

У мотивувальній частині зазначаються у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.

Комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання. Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до ст.75 Закону.

Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення (керівником державної служби) рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.

За результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) передає дисциплінарну справу до служби управління персоналом державного органу, стосовно посадової особи якого здійснювалося дисциплінарне провадження (державного органу, в якому здійснювалося дисциплінарне провадження), для її зберігання в установленому порядку.

Перевіряючи наказ від 23.12.2021 №209-о «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » на відповідність нормам ч.2 ст.2 КАС України, варто звернути увагу на наступне.

Згідно із ст.77 Закону у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Вказаним вимогам від 23.12.2021 Наказ №209-О не відповідає.

З оскаржуваного наказу не вбачається за можливе встановити в чому саме полягає дисциплінарний проступок позивача виходячи з конкретних обставин справи та його юридичну кваліфікацію. «Невиконання» та «неналежне виконання» є різними за своєю суттю дисциплінарними проступками, а диспозиція норми п.5 ч.2 ст.65 Закону передбачає саме встановлення невиконання посадових обов`язків або неналежне їх виконання, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. В оскаржуваному наказі також не зазначено, який саме обов`язок не виконав чи неналежно виконав позивач, який саме акт органів державної влади, наказу (розпорядження) та доручення керівника, прийнятих у межах їхніх повноважень нормативний документ та відповідно його пункт, статтю тощо не дотримався позивач.

Відповідач в судовому засіданні наголошував, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме через те, що ним не оформлювався додаток №6 до Акту.

Суд зазначає, що 26.11.2019 прийнято наказ Міністерства енергетики та захисту довкілля України №450 «Про затвердження Уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони, і природних ресурсів».

Вказаним Наказом затверджено форму Акту складеного за результатами і проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та додатків до нього (надалі Уніфікований акт).

Додаток №6, який не оформлявся позивачем при складанні Акту має назву «Перелік питань щодо проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів».

Відповідачем в даному випадку не доведено обов`язку позивача складати додаток №6 за умови відсутності зелених насаджень, які підлягали б захисту та відносилися до категорії лісів, про що позивачем наголошувалось у своїх письмових поясненнях та зазначено в самому Акті.

При цьому, отримання погодження на складання вказаного додатку №6, на думку суду, лише надає право на перевірку та не містить обов`язку складання його, у разі фактичної відсутності земель, які б можна було віднести до категорії лісів.

З огляду на вказане, суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваного наказу від 23.12.2021 №209-о «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » та необхідності його скасування.

Щодо наказу від 18.11.2021 №182-о «Про відсторонення від виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 », суд зазначає наступне.

За приписами ст.71 Закону державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених п.1, 7-10 та 14 ч.2 ст.65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі: наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження; впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи; перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Зазначений перелік є вичерпним.

Тобто наказ про відсторонення мав би бути прийнятий 12.11.2021 разом з наказом про відкриття дисциплінарного провадження за умови виявлення порушень, встановлених п.1, 7-10 та 14 ч.2 ст.65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення або після відкриття дисциплінарного провадження у випадках визначених ч.2 ст.72 Закону.

Судом встановлено, що підставою для відкриття дисциплінарного провадження стала доповідна записка ОСОБА_2 від 03.11.2021 про порушення процедури перевірки. Також, жодним належним та допустимим доказом не підтверджується наявність підстав, визначених ч.2 ст.72 Закону для відсторонення позивача від виконання посадових обов`язків.

В той же час, як вбачається зі змісту вказаного наказу, позивача відсторонено від виконання посадових обов`язків за порушення Присяги державного службовця, використання повноважень в особистих (приватних) інтересах, що відповідає п.1 та п.9 ч.2 ст.65 Закону.

Проте, ні станом на час відкриття дисциплінарного провадження ні станом на час винесення наказу про відсторонення, підстави, які б свідчили про порушення вищезазначеної присяги або використання повноважень в особистих (приватних) інтересах, були відсутні, що підтверджується матеріалами дисциплінарної справи.

Обставини, на які посилається відповідач як на правомірність винесеного наказу, а саме що під час спілкування з громадянами державний інспектор ОСОБА_1 повів себе некоректно, непрофесійно, чим порушив етику державного службовця та викликав недовіру до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, встановлені з сюжету у соціальній мережі вже після відсторонення (протокол №4/2021 засідання дисциплінарної комісії від 26.11.2021).

Також суд звертає увагу, що в пояснювальній записці начальника Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Сергія Жука від 07.12.2021 на ім`я голови дисциплінарної комісії Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, як підставу відсторонення вже зазначено не порушення Присяги та використання повноважень в особистих інтересах, а нібито некоректна та неетична поведінка позивача.

Таким чином суд приходить до висновку, що відповідний наказ про відсторонення не відповідає ні фактичним обставинам справи ні приписам чинного законодавства, яке регулює порядок та підстави такого відсторонення.

Конституцією та законами України визначені вимоги до дій і рішень суб`єктів владних повноважень, які є важливими гарантіями дотримання прав особи та які в даному випадку не були дотримані.

Вчинення юридично значущих дій і прийняття рішень виключно на підставі закону, так само як і неухильне дотримання юридичної процедури їх прийняття є проявом принципу законності і має сутнісне значення передусім для забезпечення прав особи, стосовно якої суб`єкт владних повноважень вчиняє такі дії або приймає рішення.

Дотримання принципу законності є гарантією недопущення свавілля з боку органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, що є однією з передумов дотримання принципу верховенства права, який відповідно до ст.8 Конституції України визнається і діє в Україні.

Принцип законності гарантовано ч.2 ст.19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскаржувані накази зазначеним принципам не відповідають.

Таким чином позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів належить задовольнити повністю.

Згідно із ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти позову.

Згідно ч.1 ст.139 КАСУ при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем під час звернення до суду було сплачено судовий збір на загальну суму 1 984,80 грн, а тому її слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.139, 227, 229, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 18.11.2021 №182-о «Про відсторонення від виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 ».

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 23.12.2021 №209-о «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Чернігівській області на користь ОСОБА_1 1 984,80 грн (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят чотири гривні 80 коп.) судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Державна екологічна інспекція у Чернігівській області (вул.Малясова, 12, м.Чернігів, 14017, ).

Повний текст рішення суду складено 17.08.2022.

Суддя Л.О. Житняк