Справа № 240/38289/21
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року м. Житомир справа № 240/38289/21

категорія 111030700

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Панкеєвої В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 17.05.2021 №1, №1, №1, №1.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що позивач з висновками актів перевірки про наявність в її діях порушень чинного законодавства не погоджується, вважає такі висновки та податкові повідомлення-рішення необґрунтованими, неправомірними, суб`єктивними та такими, що складені з порушеннями норм матеріального права, а також вважає наказ від 06.04.2021 №456-п, на підставі якого були проведенні фактичні перевірки, необґрунтованим та неправомірним.

Ухвалою судді від 20.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, яка буде розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Представники позивача в судових засіданнях позов підтримали, просили його задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених в позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 27.01.2022 (а.с.65-69).

Ухвалою суду від 21.02.2022 зупинено провадження в адміністративній справі №240/38289/21 до набрання законної сили рішенням Житомирського окружного адміністративного суду у справі 240/24195/21.

Ухвалою суду від 07.07.2022 поновлено провадження в адміністративній справі №240/38289/21 та призначено засідання на 26 липня 2022 року о 14:00.

В судовому засіданні 26.07.2022 протокольною ухвалою суду відбувся перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 є фізичною особою-підприємцем за основним видом діяльності: роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (а.с.21).

На підставі наказу Головного управління ДПС у Житомирській області №456-п від 06.04.2021 "Про проведення фактичних перевірок" та направлень на перевірку від 14.04.2021 №1098, № 1099, №1102 та №1103 було проведено фактичну перевірку діяльності ФОП ОСОБА_1 .

За результатами фактичної перевірки складено акти №4771/09-01/ від 23.04.2021 та №4785/09-01/ від 26.04.2021.

Актом №4771/09-01/ від 23.04.2021 визначено порушення п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (а.с.9-10).

Згідно з актом №4785/09-01/ від 26.04.2021 контролюючим органом встановлено наступні порушення:

- п.11, п.12 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг";

- ст.11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального";

- п.226.9 ст.226 Податкового кодексу України;

- постанови КМУ "Про затвердження Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах" №1251 від 27.12.2010 (а.с. 11-12).

За результатами виявлених порушень, контролюючим органом 17.05.2021 прийнято податкові повідомлення-рішення:

- №1, яким визначено до сплати штрафну санкцію у розмірі 5100,00 грн за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі (а.с.8);

- №1, яким визначено до сплати штрафну санкцію у розмірі 11518,00 грн за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі (а.с.13);

- №1, яким визначено до сплати штрафну санкцію у розмірі 5100,00 грн за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі (а.с.14);

- №1, яким визначено до сплати штрафну санкцію у розмірі 17000,00 грн за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі (а.с.15).

Вважаючи наказ та результати проведеної контролюючим органом перевірки протиправними та прийнятими в порушення норм чинного законодавства, позивач звернулась до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Відповідно до пункту 75.1. статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.3. пункту 75.1. статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Щодо обґрунтувань позивача на користь визнання наказу необґрунтованим та неправомірним слід зазначити наступне.

У справі №240/24195/21 судом прийнято рішення щодо правомірності прийнятого контролюючим органом наказу №456-п від 06.04.2021 "Про проведення фактичних перевірок".

Рішенням суду від 22.12.2021 у справі №240/24195/21, що набрало законної сили 22.01.2022, у задоволенні позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 відмовлено.

Тобто судом не встановлено обґрунтованих підстав для визнання протиправним і скасування наказу.

Так, згідно з ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відтак, у наявних спірних правовідносинах судом не досліджуються обставини правомірності винесення наказу про проведення перевірки.

З приводу податкових повідомлень-рішень від 17.05.2021 №1 та №1 суд зазначає наступне.

Згідно з п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Зі змісту акту перевірки №4771/09-01/ від 23.04.2021 встановлено, що за результатами проведеної розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме в частині відсутності коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД в фіскальних чеках за 02.03.2021 під час реалізації "Фрайдер Sехх на пляжі" 1л по ціні 42,9 грн, не було зазначено цифри коду УКТ ЗЕД за якими можливо встановити до якої підгрупи алкогольних напоїв належить даний товар.

Зі змісту акту перевірки №4785/09-01/ від 26.04.2021 встановлено, що проведено розрахункову операцію через реєстратор розрахункових операцій без використанням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, а саме в частині відсутності коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД в фіскальних чеках №82, №88 за 14.08.2020 згідно яких реалізовано пиво "Уманське Вайсбунг" по ціні 43 грн, не було зазначено цифри коду УКТ ЗЕД за якими можливо встановити до якої підгрупи алкогольних напоїв належить даний товар.

Вказане свідчить про наявність порушення п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Натомість позивач обґрунтовуючи безпідставність застосування відповідачем штрафних санкцій за визначені вище порушення вказує, що притягуючи позивача до відповідальності, відповідач керувався даними системи АІС Податковий блок, при цьому в ході перевірки контрольні закупки пива "Уманське Вайсбург" та пива "Фрайдер Sехх на пляжі "ТМ «Friday" не здійснювались.

На думку позивача, для притягнення до відповідальності за п.7 ст.17 Закону №265/95-ВР необхідним є встановлення факту проведення операції через РРО, який перевіряючі не встановили, оскільки не проводили контрольну розрахункову операцію.

Згідно з нормами п.80.4. ст.80 Податкового кодексу України визначено, що перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10. пункту 20.1. статті 20 Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

Суд звертає увагу, що норма не містить імперативного обов`язку контролюючого органу, та надає суб`єкту владних повноважень право адміністративного розсуду під час вчинення контролюючих дій.

Відтак, п.80.4. ст.80 Податкового кодексу України не покладає на контролюючий орган обов`язок здійснювати контрольні закупки.

Водночас, як встановлено судом, працівниками ГУ ДПС у Житомирській області 16.04.2021 було здійснено закупку підакцизних товарів згідно чеку № 000011965 (а.с.71).

Твердження позивача, що контролюючим органом в ході проведення перевірки не надано доказів із системи АІС Податковий блок є безпідставними та не приймаються до уваги судом, оскільки як встановлено контролюючим органом, позивачем не проводились розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування для алкогольних виробів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

З огляду на те, що перевірці підлягав період здійснення господарської діяльності з 05.08.2020 по дату закінчення перевірки, відповідач мав право перевірити вищезазначений період діяльності згідно наявних баз даних АІС Податковий блок "Чеки".

Відтак, всі встановлені вище обставини вказують на наявність вчинених суб`єктом господарювання порушень п.11 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Відповідно до п.17 ст.17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

З огляду на наведене, з урахуванням встановлених обставин справи та досліджених в матеріалах справи доказах, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для скасування податкових повідомлення-рішення від 17.05.2021 №1 та №1, якими визначено до сплати штрафні за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі.

Щодо правомірності винесення податкового повідомлення-рішення № від 17.05.2021, яким визначено до сплати штрафну санкцію у розмірі 17000,00 грн за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі слід зазначити наступне.

Згідно акту фактичної перевірки від 26.04.2021 №4785/09-01/ при досліджені марок акцизного (збору) податку було описано 4 (чотири) пачки цигарок на суму 218,00 грн та їх маркування. Описані марки акцизного податку відповідають новим зразкам марок, які введені в дію з 01.01.2021 року постановою КМУ №1037 від 29.10.2020 року. Згідно інформації АС "Акцизна марка", що розміщується па офіційному веб-порталі ДПС України і є загальнодоступним інформаційним ресурсом, описані марки акцизного податку були видані у 2014 році за старими зразками ПрАТ "Філіп Морріс Україна".

Вказане свідчить про порушення п.226.9. ст.226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, "Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів", затвердженого постановою КМУ від 27.12.2010 №1251, ст.11 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального".

На основі вказаного, контролюючий орган дійшов висновку, що описані марки акцизного податку на тютюнових виробах не відповідають встановленим зразкам чим порушено п.32 "Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів", затвердженого постановою КМУ від 27.12.2010 №1251.

У реєстрі зазначаються всі реквізити марки, а також найменування покупців марок (виробників підакцизної продукції), місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв.

Так, підпунктом 14.1.107. пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Підпункт 14.1.109. пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України визначає, що маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Згідно з підпунктом 14.1.265. пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 226.1. статті 226 Податкового кодексу України визначено, що у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Пунктом 226.3. статті 226 Податкового кодексу України визначено, що виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.226.5. статті 226 Податкового кодексу України маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів здійснюється марками акцизного податку, зразки яких затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.226.9. статті 226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.

Пункт 228.9. статті 228 Податкового кодексу України встановлює, що відповідальність за недодержання порядку маркування, продажу алкогольних напоїв і тютюнових виробів, несплату чи несвоєчасну сплату податку несуть виробники (замовники), імпортери, продавці таких товарів та їх посадові особи відповідно до закону.

Згідно з ч.4 ст.11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" № 481/95-ВР від 19 грудня 1995 року алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до частин 1, 2 статті17 Закону України № 481/95-ВР за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

Відповідно до п.32 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1251 Реєстр виданих марок розміщується на офіційному веб-порталі ДПС. У реєстрі зазначаються всі реквізити марки, а також найменування покупців марок, місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв, та рік і квартал, у якому вироблено марки для тютюнових виробів.

Вказане Положення доповнено пунктом 32 на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року 1144, яка набрала чинності 31 грудня 2019 року.

На виконання вказаного Положення ДПС України на своєму веб-порталі розмістило Реєстр виданих марок акцизного податку.

Слід зауважити, вказаний Реєстр включає в тому числі інформацію щодо марок акцизного податку, які датовані до впровадження цього Реєстру, оскільки раніше ведення обліку, зокрема проданих (виданих) марок акцизного податку покладалося на продавця марок акцизного податку, тобто на територіальні органи ДПС. Проте нормативно-правового акту, який регулював би питання ведення цього Реєстру, затверджено не було.

Як встановлено контролюючим органом в ході проведення перевірки, марки акцизного податку, про які йдеться в акті перевірки, у Реєстрі виданих марок, що розміщений на офіційному веб-порталі ДПС, відсутні.

З огляду на наведене, з урахуванням встановлених обставин справи, суд дійшов висновку, що тютюнові вироби (чотири пачки цигарок на суму 218 грн) визнаються немаркованими.

Відтак, порушення щодо зберігання немаркованих тютюнових виробів є обґрунтованим, а податкове повідомлення-рішення від 17.05.2021 №1 про накладення штрафу в сумі 17000 гривень - правомірним.

Твердження позивача, що ФОП ОСОБА_1 не є виробником чи імпортером тютюнових виробів, що позбавляє її відповідальності за відсутність маркування на таких виробах судом не приймаються до уваги, оскільки відповідальність щодо реалізації акцизного товару з невідповідним маркуванням належить суб`єкту господарювання, що здійснив таку реалізацію.

Вказані висновки суду узгоджуються з позицією Верховного Суду у постанові від 09.08.2019 по справі №808/4653/14.

Щодо правомірності винесення податкового повідомлення-рішення № від 17.05.2021 на суму 11518 грн згідно акту фактичної перевірки від 26.04.2021 №4785/09-01/ слід зазначити наступне.

За своєю суттю наведене порушення полягає у невідповідності веденні обліку товарних запасів за місцем їх реалізації.

Так, в акті фактичної перевірки від 26.04.2021 №4785/09-01/ зазначено, що на момент проведення перевірки в реалізації знаходились алкогольні напої, у т.ч. по яких відсутні документи на приход товару, а саме:

- пиво "Dunkel" кег 30 л. (дата виробництва - 23.03.2021) по ціні 1617,00 грн;

- пиво "Кроненбург" кег 30 л. (дата виробництва 03.03.2021) по ціні - 1947,00 грн;

- пиво "Пшеничне" кег 50 л. (дата виробництва 15.04.2021) - 2195,00 грн.

Контролюючий орган стверджує, що вартість алкогольних напоїв по яких відсутні документи на постачання становить 5759 грн.

Водночас позивач, обґрунтовуючи підстави скасування такого податкового рішення зазначає, що працівникам контролюючих органів, під час здійснення перевірки були надані накладні, що підтверджують постачання до ФОП ОСОБА_1 вказаних алкогольних напоїв, однак вказаними працівниками контролюючого органу були проігноровані вказані документи, а тому висновки контролюючого органу є безпідставними.

При цьому до матеріалів справи позивачем надано документи з приводу постачання визначених алкогольних напоїв, зокрема видаткові накладні, товарно-транспортні накладні.

Водночас, у акті перевірки наявний підпис представника позивача Шалоти Р.М. від 26.04.2021 за відсутності будь-яких позначок щодо неврахування наданих до перевірки документів. У п.4.1 акту перевірки лише вказано незгоду з його змістом.

Контролюючий орган зі свого боку заперечує надання позивачем будь-яких документів, що свідчили б про надходження даного товару.

З урахуванням відсутності під час проведення перевірки наданих до матеріалів справи первинних документів, та з огляду на невжиття суб`єктом господарювання можливих процедур адміністративного оскарження висновків контролюючих органів разом з наданням відповідних документів, суд вважає наявним порушення обліку товарних запасів у порядку встановленому законодавством за місцем їх реалізації.

Відповідно до п.12 ст.3 Закону України №265/95 визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: вести в порядку, встановленому законодавством облік, товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку.

Облік надходження товару від постачальників здійснюється на підставі накладних, товарно-транспортних накладних та інших первинних документів, що засвідчують рух товарів та слугують підставою для їх оприбуткування у бухгалтерському та податковому обліку платника.

Статтею 20 наведеного Закону №265/95 передбачено, що до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, застосовується фінансова санкція у розмірі подвійної вартості необлікованих товарів, які не обліковані за місцем реалізації та зберігання, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на наведене, контролюючим органом за результатами перевірки встановлено порушення порядку ведення бухгалтерського обліку, що полягає у відсутності відповідних первинних документів, які підтверджують рух товарно-матеріальних цінностей та є підставою для застосування фінансової санкції до платника податків.

Таким чином, підстав для скасування податкового повідомлення-рішення № від 17.05.2021 у суду немає, а тому у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Аналіз наведених вище обставин дозволяє суду зробити висновок, що позивач не дотримався податкової дисципліни, чим допустив податкові правопорушення за які відповідачем на підставі норм чинного законодавства було прийнято податкові повідомлення-рішення.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Слід зауважити, інших можливих підстав визнати протиправними та скасувати податкові рішення позивачем не вказано, а судом в ході розгляду справи не встановлено.

Приписами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на наведене, з урахуванням того, що відповідачем спростовано доводи позовної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування податкових повідомлень-рішень, а тому у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

У задоволенні позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , інд. код НОМЕР_1 ) відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва