Справа № 240/21719/20
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2022-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2022 року м. Житомир справа № 240/21719/20

категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Шимоновича Р.М.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІЗІ КРЕДИТ" до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "ІЗІ КРЕДИТ" із позовом, у якому просить: визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 року.

В обґрунтування позову вказує, що у період з 10.11.2020 року по 13.11.2020 року головним державним інспектором праці Управління Держпраці у Житомирській області за участю головного державного інспектора праці управління Держпраці у Житомирській області проводилось інспекційне відвідування Товариства з обмеженою відповідальністю "ІЗІ КРЕДИТ" за фактичною адресою: вул. Європейська, 14, м. Бердичів, Житомирська область. За результатами інспекційного відвідування 13.11.2020 було складено Акт № ЖТ8887/86/AB, де контролюючим органом встановлено порушення ч. 3 ст. 24 КЗпП України та Постанови Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015 року, а саме: щодо фактичного допуску до роботи працівників без укладання трудового договору. Позивач зазначає, що ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" веде належний облік осіб, з якими укладені договори на виконання робіт. Проте, не зважаючи на викладені обставини й порушення з боку контролюючого органу, відповідач виніс постанову про накладення штрафу № ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 року. Зазначена постанова прийнята на підставі акту перевірки, яка проводилася з порушеннями чинного законодавства і її результати не містять належних доказів, які б свідчили про порушення ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" норм законодавства про працю.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено відкрите судове засідання у справі на 27.01.2021 року.

13.01.2021 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Таку позицію мотивував тим, що позивачем допущено посадових осіб Управління Держпраці у Житомирській області до проведення інспекційного відвідування №ЖТ8887/86/АВ від 13.11.2020 року був проведений у відповідності до вимог норм чинного законодавства на момент проведення заходу державного контролю за дотримання позивачем вимог законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносин, дії Управління були належним чином законодавчо обгрунтовані, а також мали на меті реалізацію однієї із основних функцій Управління Держпраці у Житомирській області, що у свою чергу спрямована на належну реалізацію положень статті 43 Конституції України, усі документи, які складені за результатами такого заходу були надані та отримані позивачем, а отже захід державного контролю с правомірними. Під час заходу державного контролю, відносно її осіб, які працювали у ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" не надано документів, які б підтверджували оформлення трудових відносин з даними працівниками. Вважає, що постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 року була прийнята відповідно до Порядку № 509 та статті 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

27.01.2021 року у зв`язку із поданим клопотанням представника відповідача про відкладення розгляду справи, розгляд справи відкладено на 01.02.2021 року.

Також, на адресу суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, у якій позивач просить задовольнити позовні вимоги, з підстав, викладених у позовній заяві.

29.01.2021 року представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив, у яких, зокрема, відмітив, що розгляд справи про накладення штрафу здійснюється без повідомлення та залучення суб`єкта господарювання. Постанову про накладення штрафу №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 було направлено позивачу, що підтверджується фіскальним чеком поштового відправлення №61 від 27.11.2020 та трекінгом поштового відправлення.

17.02.2021 року у судовому засіданні оголошено перерву. Призначено наступне судове засідання у справі на 03.03.2021 року.

22.02.2021 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача про збільшення розміру позовних вимог, у якій останній просить: прийняти заяву про збільшення розміру позовних вимог та скасувати припис Управління Держпраці у Житомирській області №ЖТ8887/86/АВ/П від 25.11.2020, який складено за результатом інспекційного відвідування 13.11.2020 року філії №3 ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" в м. Бердичеві, про зобов`язання керівника ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" Кульоміну Світлану Михайлівну усунути порушення ч. 3 ст. 24 КЗпП та Постанови Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015, в частині фактичного допуску до роботи двох працівників без оформленого наказу про прийняття на роботу та без повідомлення територіального органу Державної податкової служби про прийняття працівника на роботу, як незаконний та безпідставний.

03.03.2021 року справа не слухалась, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному. Наступне судове засідання у справі призначено на 07.04.2021 року.

16.03.2021 року представник відповідача подав до суду уточнений відзив на позовну заяву, у якому зауважив, що виявлене порушення законодавства про працю є об`єктивним та таким, що мало місце на момент проведення заходу державного контролю, а тому припис внесений об`єкту відвідування за результатами проведеного заходу є правомірним і таким, що внесений у відповідності до виявлених порушень законодавства про працю в частині виявлення неоформлення трудових відносин.

07.04.2021 року у судовому засіданні позивач просив врахувати заяву про збільшення позовних вимог та просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Протокольною ухвалою суду від 07.04.2021 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати у порядку письмового паровадження.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно направлення на проведення заходу державного нагляду від 06.11.2020 №1382/04 Управлінням Держпраці у Житомирській області направлено для проведення заходу державного контролю щодо позапланового дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів у формі інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносин у ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" за фактичною адресою: вул. Європейська, 14, м. Бердичів, Житомирська область .

За результатами інспекційного відвідування 13.11.2020 року складено акт №ЖТ28887/86/AB.

Під час проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування, за фактичним місцем здійснення діяльності позивача, встановлено, що відносно 2 осіб, які працювали у ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" ненадано документів, які б підтверджували оформлення трудових відносин з даними працівниками: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Актом інспекційного відвідування від 13.11.2020 року за результатами проведення інспекційного відвідування підприємства, зафіксовано порушення позивачем ч. 3 ст.24 КЗпП України.

На підставі акту інспекційного відвідування відповідачем складено припис Управління Держпраці у Житомирській області № ЖТ8887/86/АВ/П від 25.11.2020, яким зобов`язано керівника ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" усунути порушення вимог ч.3 ст. 24 КЗпП та Постанови КМУ № 413 від 17.06.2015 року.

26.11.2020 року посадовою особою Управління Держпраці у Житомирській області прийнято постанову №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 року про накладення штрафу за порушення ч.3 ст. 24 КЗпП та постанови КМУ № 413 від 17.06.2015 року у розмірі 100 000 грн.

Вважаючи дії відповідача протиправними, винесені відповідачем припис та постанову незаконними, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону № 877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила, перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону №877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону №877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому, спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон № 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019р. № 823 (далі - Порядок №823), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон).

Відповідно до п. 5 Порядку № 823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є:

1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) рішення суду;

5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;

6) інформація:

ДПС та її територіальних органів про:

- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;

- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;

- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:

- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;

- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилася на 20 і більше відсотків;

- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;

- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;

- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;

8) доручення Прем`єр-міністра України;

9) звернення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;

10) запит народного депутата України;

11) невиконання вимог припису інспектора праці.

Так, судом встановлено та не заперечується сторонами, що підставою здійснення заходу державного контролю: Конвенція Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенція Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, ст. 259 КЗпП, Положення про Управління Держпраці у Житомирській області затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2021 №84, п. 2 підпункту 3 п. 5 порядку здійснення державного контролю з додержавнням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 21.08.2019 №823 звернення №803 від 29.10.2020.

Приписами п. 5 Порядку №823 визначений вичерпний перелік підстав для проведення вказаних інспекційних відвідувань, в тому числі, за рішенням керівника.

Поміж іншого, відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до п. 10 Порядку № 823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право: 1) без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; 7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування.

Разом з тим, за приписом ст. 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання має, зокрема, право перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу та, відповідно, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Пунктами 8, 9 Порядку № 823 передбачено, що під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів.

Згідно направлення на проведення заходу державного контролю від 03.08.2021 - захід контролю здійснено з 10.11.2020 по 13.11.2020.

У відповідності до п. 13 Порядку № 823 під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право: 1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення; 2) одержувати копію направлення на проведення інспекційного відвідування; 3) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; якщо на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено рішення Мінсоцполітики про затвердження форми акта інспекційного відвідування; 4) вимагати припинення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у разі перевищення визначеного пунктом 10 цього Порядку максимального строку здійснення такого заходу; 5) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження до акта або припису; 6) вимагати від інспектора праці внесення запису про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису об`єктом відвідування або уповноваженою ним посадовою особою; 7) перед підписанням акта бути поінформованим про свої права та обов`язки; 8) вимагати від інспектора праці додержання вимог законодавства; 9) вимагати нерозголошення комерційної таємниці або конфіденційної інформації об`єкта відвідування; 10) оскаржувати в установленому законодавством порядку неправомірні дії інспектора праці; 11) отримувати консультативну допомогу від інспектора праці з метою запобігання порушенням під час проведення інспекційних відвідувань, невиїзних інспектувань; 12) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.

Відповідно до п. 16 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Згідно з п. 17 Порядку № 823 акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

За приписами п. 18 Порядку № 823 якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Згідно з п. 19 Порядку № 823 матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.

Відповідно до п. 20, 21 Порядку № 823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.

Згідно з п. 22 Порядку № 823 стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 11 пункту 5 цього Порядку.

За приписами п. 23 Порядку № 823 у разі відмови об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи від підписання або у разі неможливості особистого вручення акта та/або припису акт та припис складаються одночасно у трьох примірниках.

У разі відмови об`єкта відвідування підписати акт інспектор праці вносить до такого акта відповідний запис.

Два примірники акта та припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування.

Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці нарочно або поштовим відправленням з описом вкладення підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.

У разі ненадходження протягом семи робочих днів після дня відправлення об`єкту відвідування підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з п.24 Порядку №823 у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Отже, в будь-якому випадку, у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих відповідним актом, Порядок № 823 зобов`язує інспектора праці провести аналіз матеріалів інспекційного відвідування, а у разі надходження зауважень об`єкта відвідування до акту інспекційного відвідування розглянути такі зауваження, після чого провести аналіз матеріалів інспекційного відвідування і за результатами такого аналізу скласти припис.

Крім того, суд зазначає, що припис - це обов`язкова для виконання господарюючим суб`єктом імперативна вимога суб`єкта владних повноважень, за невиконання або неналежне виконання якої до зобов`язаної особи можуть наставати негативні наслідки у вигляді інспекційного відвідування з підстави, наведеної у підпункті 11 пункту 5 Порядку № 823 та подальшого застосування штрафних санкцій за невиконання припису.

Таким чином, припис суб`єкта владних повноважень має бути чітким та зрозумілим, таким, що не потребує трактування зобов`язаної стороною на власний розсуд, строк для усунення порушень, вказаних в приписі має бути достатнім для умов виконання припису.

Щодо порушення ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" ч. 3 ст. 24 КЗпП України та Постанови КМУ № 413 від 17.06.2015, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 21 Кодексу законів про працю України, трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Відповідно до ст. 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг, одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Виходячи із реального характеру правовідносин, наявних між Товариством, як замовником та фізичними особами ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , як виконавцями за укладеними договорами про надання послуг № 103865 від 12.02.2020 року та № 204075 від 17.03.2020 року, слід зазначити наступне.

Відповідно до п.1.1. договору передбачено, що Виконавець зобов`язується надати Замовнику послуги відповідно до умов договору, а Замовник зобов`язується оплачувати результат наданих послуг Виконавцем. Зазначена умова вказує на те, що виконання послуг, які зобов`язується надати виконавець замовнику, мають кінцевий результат і не являються процесом праці.

Перелік послуг, що надаються Виконавцем загалом становлять комплекс заходів, кінцевим результатом якого є укладання клієнтом кредитного договору з Товариством та його виконання, що відбувається за посередництвом та сприянням Виконавця. При цьому Виконавець отримує винагороду, що розраховується відповідно та у чіткій залежності від результату надання послуг - від укладання та виконання клієнтом кредитного договору. Таким чином, послуги, що надаються виконавцями Товариству не є процесом праці або виконанням певної функції, а спрямовані на досягнення визначеного кінцевого результату, а Товариство як замовник послуг оплачує виконавцям виключно результат наданих послуг, а не процес їх надання. Даний факт підтверджується підписанням двостороннього акту виконаних послуг. При цьому оплата за послуги за договором проводиться на підставі таких актів. Підтвердженням того, що оплачувалась конкретно виконана робота являється той факт, що нарахована сума винагороди кожного місяця різна. Крім того, при підписані Договору про надання послуг не було обумовлено конкретний розмір посадового окладу (розміру заробітної плати).

Твердження інспектора праці Макогон О.М. відносно того, що послуги, що надаються за договором, є виконанням роботи за певною спеціальністю, кваліфікацією або посадою, не відповідає дійсності, оскільки сторонами договору не встановлено умов щодо освіти або кваліфікації виконавця для надання послуг, передбачених договором.

Також, договором не передбачено присвоєння виконавцеві будь-якої посади у Товаристві, а твердження, зазначені Макогон О.М. , нібито виконавці «працюють у Товаристві на посаді кредитний консультант» не відповідає дійсності, оскільки у штатному розкладі Товариства взагалі відсутня така посада. Словосполучення «кредитний консультант» використовується у Товаристві (в тому числі працівниками Товариства та виконавцями за договорами про надання послуг) для ідентифікації, позначення відповідної особи як посередника між Товариством та клієнтом, при цьому визначаючи, що такий посередник надає консультації саме з питань кредитування. Зазначене словосполучення використовується неформально, з метою формування довірительних відносин з потенційним клієнтом, та не має жодного відношення до посади «Консультант» в Класифікаторі професій ДК 003:2010.

Умова договору, що встановлює надання Замовником інструкцій та вказівок виконавцям, також жодним чином не свідчить про наявність трудових відносин між сторонами. Зазначена умова стосується процесу укладання кредитного договору та спрямована на правильне розуміння виконавцями порядку надання послуг з кредитування Товариством. Оскільки Товариство є фінансовою установою, яка здійснює свою діяльність на підставі відповідної ліцензії та з дотриманням відповідних Ліцензійних умов та інших нормативно- правових актів, що регулюють порядок надання фінансових послуг, необхідною умовою пошуку потенційних клієнтів та їх супровід в укладанні кредитного договору з Товариством, є розуміння виконавцем правил роботи Товариства як фінансової установи. Таким чином, Товариство надає виконавцям відповідні інструкції, наприклад «наразі Товариство видає кредити виключно фізичним особам, тому консультування щодо отримання кредиту юридичною особою є недоцільною втратою часу, оскільки згідно з чинними Правилами видачі кредитів Товариство все одно не зможе укласти кредитний договір з юридичною особою» і т.ін. Діяльність Товариства як фінансової установи характеризується низкою особливостей, які слід враховувати виконавцям в процесі надання послуг Товариству, тому логічним і доцільним є надання Товариством певної інформації та інструкцій виконавцям для того, щоб кожен виконавець міг організувати процес надання послуг ефективно. Надання таких інструкцій не означає в прямому сенсі, що виконавці «виконують вказівки керівництва», як про це зазначено в Акті інспекційного відвідування від 13.11.2020 року .

Посилання інспектором праці Макогон О.М., на те, що «місцем роботи ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , є ТОВ «ІЗІ КРЕДИТ»», «ОСОБА_1 і ОСОБА_2 працюють постійно, систематично на робочому місці» не відповідають дійсності та спростовуються умовами договору та фактичними обставинами. Зокрема, згідно з п.1.4 Договору, Виконавець надає Послуги Замовнику на території здійснення діяльності Філією №3 ТОВ «ІЗІ КРЕДИТ» у м. Бердичів. Тобто, виконавець не виконує якусь роботу на робочому місці, а надає послуги в межах міста Бердичів (здійснює пошук потенційних клієнтів, їх консультування і т.д.). відповідно, у виконавця за договором про надання послуг відсутнє «робоче місце» як таке. Факт знаходження осіб у приміщенні, поруч з працівниками філії не свідчить про те, що приміщення філії є чиїмось «робочим місцем». Згідно з п. 1.2.10 Договору, дозволяється відвідування Виконавцем офісу Замовника, для виконання зобов`язань по Договору, а також передбачено, що дана норма не повинна трактуватися як підпорядкування внутрішнім правилам трудового розпорядку Замовника та надання робочого місця Виконавцю.

Твердження про особисте виконання роботи (без залучення третіх осіб) та виконання роботи щодня з понеділка по п`ятницю з 9.30 по 13.30, не свідчить про наявність трудових відносин між Товариством та виконавцями. Пунктом 1.3 договору встановлено, що Виконавець самостійно, на власний розсуд і ризик, планує порядок та час виконання дій для надання послуг відповідно до умов Договору. Тобто режим своєї діяльності з надання послуг виконавець обирає і встановлює самостійно. Дійсно, для багатьох людей саме проміжок часу з 9.30 по 13.30 в будні дні є найбільш прийнятним та зручним для ефективного виконання дій з метою надання послуг за договором, укладеним з Товариством, і це зумовлено особливістю клієнтського профілю Товариства, а також загальноприйнятим у суспільстві розподілом часу між зайнятістю та відпочинком. Також, відповідно до ч.1 ст. 902 Цивільного кодексу України, Виконавець повинен надати послугу особисто. Тобто, законодавством прямо передбачено, що за договором про надання послуг (що не є трудовим договором) Виконавець виконує комплекс дій, що становить Послугу, самостійно, без залучення третіх осіб. Особисте виконання певних дій не є критерієм, за яким розрізняються цивільно-правові та трудові відносини. Тому, такі посилання взагалі не можуть братися до уваги при розгляді зазначеного питання. Крім того. Правилами Внутрішнього трудового розпорядку компанії не передбачається графік роботи з 9.30 до 13.30.

Щодо строку, на який укладено договір про надання послуг, слід зазначити, що стаття 905 Цивільного кодексу України передбачає, що строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами. Таким чином, при визначенні строку дії договору, сторони керуються власним волевиявленням та двостороннім погодженням, при цьому, як замовник (Товариство), так і виконавець зацікавлені у довгостроковій співпраці, тому договором не передбачено граничний строк надання послуг.

Крім того, враховуючи, що результатом надання послуг за договором є укладання між клієнтом та Товариством кредитного договору та його виконання за посередництвом виконавця, за договором про надання послуг неможливо встановити конкретну норму, кількість або іншу величину за певний проміжок часу, яка буде пов`язана з результатом надання послуг. Укладання кредитного договору між клієнтом та Товариством базується на вільному волевиявленні сторін такого договору, а виконавець зі свого боку лише сприяє укладанню такого договору. Товариство зацікавлене в укладанні максимально можливої кількості кредитних договорів, тому недоцільним є у договорі про надання послуг з виконавцем встановлення умов, що обмежують кількість потенційних клієнтів, з якими взаємодіє виконавець у процесі надання послуг. Водночас, розмір винагороди виконавця є конкретним та знаходиться у залежності від результату надання послуг. Тому, користуючись цивільно-правовими нормами, що дозволяють сторонам встановлювати строк дії договору виходячи із взаємного погодження сторін, а також дозволяють встановлювати розмір винагороди в залежності від результату надання послуг без конкретної залежності від норми або кількості за певний проміжок часу - Товариством укладено з виконавцями саме такі договори про надання послуг, строк дії яких встановлено в межах одного календарного року з дати укладання з можливістю автоматичного продовження на наступний календарний рік, та умовами яких не визначено меж «замовлення» у наданні послуг, а розмір винагороди залежить виключно від кількісних характеристик результату надання послуг.

Як вже зазначалось вище, розмір винагороди виконавця розраховується результатами фактичного надання послуг у кожному календарному місяці. Зазначена умова договору напряму спростовує викладені в Акті твердження про «відсутність кінцевого результату роботи виконавця».

Загалом, пунктом 7.1. Договору про надання послуг встановлено, що всі відносини, що виникають згідно та у зв`язку з даним Договором, регулюються виключно нормами Цивільного кодексу України та нормами чинного в Україні цивільного законодавства, а пунктом 7.2 договору передбачено, що даний договір не є трудовим договором; до відносин, що виникають згідно та у зв`язку з цим договором, трудове законодавство України не застосовується. Таким чином, сторони договору при його укладанні дійшли згоди щодо всіх його істотних умов, зокрема щодо режиму правового регулювання даного договору та застосування до правовідносин, що виникли у зв`язку з цим договором, виключно норм цивільного законодавства України і не застосування норм трудового законодавства. Тому факт застосування виконавцями при наданні пояснень слів «працюю», «виконую роботу» і т.д. можуть характеризувати виключно процес діяльності особи та не можуть братись до уваги при визначенні характеру (цивільні або трудові) правовідносин між ними та Товариством, оскільки характер таких правовідносин вже визначено укладеним між сторонами договором про надання послуг, згідно з умовами якого, правовідносини між сторонами є цивільними, а не трудовими.

На підставі вищевикладеного, слід дійти висновку, що в процесі здійснення інспекційного відвідування було невірно розтрактовано фактичні обставини справи, доводи щодо наявності трудових відносин між Товариством та фізичними особами ОСОБА_1 і ОСОБА_2 є необгрунтованими, в результаті чого викладені в приписі порушення в діях Товариства трудового законодавства України, є такими, що не відповідають дійсності.

Водночас, суд відмічає, що 16.12.2020 дію договору про надання послуг № 104075 від 17.03.2020, укладеного з ОСОБА_2 та 18.12.2020 дію договору про надання послуг №103865 від 12.02.2020, укладеного з ОСОБА_1 , припинено на підставі п. 6.4, Розділу 6 Договору : "Замовник має право достроково припинити дію цього Договору шляхом направлення Виконавцю повідомлення про намір припинення дії цього Договору за 1 (один) календарний день до запланованої дати припинення, про що повідомити Виконавця договору.

16.12.2020 та 18.12.2020, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , відповідно, було повідомлено про припинення дії укладеного з ними договору про надання послуг. Відповідне повідомлення надіслано до Державної податкової служби.

Тобто, ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" немає жодних правових стосунків, відповідно до зазначених договорів з громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Разом з тим, на підставі заяви про прийняття на посаду інспектора кредитного наставника, Товариством укладено трудовий договір та за наказом про прийняття на роботу, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 працевлаштовано у філію №3 ТОВ "ІЗІ КРЕДИТ" у м. Бердичеві, про що повідомлено Державну податкову службу України.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені у справі фактичні обставини, суд дійшов висновку, що припис Управління Держпраці у Житомирській області від 25.11.2020 року №ЖТ8887/86/АВ/П та оскаржувана постанова Управління Держпраці у Житомирській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 26.11.2020 року №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС прийняті без урахувань усіх обставин, що мають важливе значення, а тому є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Виходячи із системного аналізу вище викладених норм та з`ясованих судом обставин вбачається, що адміністративний позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання стягнення судового збору, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При подачі адміністративного позову до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2102 грн., за вимогу про скасування постанови про накладення штрафу №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 року, однак за вимогу про скасування припису Управління Держпраці у Житомирській області №ЖТ8887/86/АВ/П від 25.11.2020 судовий збір у розмірі 2102, 00 грн. не сплачено.

Однак, враховуючи те, що судове рішення ухвалюється на користь позивача, суд стягує судовий судовий збір з відповідача на користь Державного бюджету України, у розмірі 2102,00 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255, 382 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ІЗІ КРЕДИТ" (вул. Оболонська Набережна, 15, корп. 4, м. Київ, 04210, ) до Управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008, ) про визнання протиправними та скасування припису, постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Житомирській області №ЖТ8887/86/АВ/П від 25.11.2020 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Житомирській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЖИ38/ЖТ8887/86/АВ/П/ТД-ФС від 26.11.2020 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІЗІ КРЕДИТ" сплачений судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 15 серпня 2022 року.

Суддя Р.М.Шимонович