Справа № 380/10092/21
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2022-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/10092/21 пров. № А/857/8431/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Глушко І.В.,

суддя Запотічний І.І.

секретар судового засідання Дутка І.Р.

за участю представників:

відповідача Герасимюк О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2022 року (головуючий суддя Крутько О.В., м.Львів, проголошено 15:17:21) у справі № 380/10092/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

23.06.2021 року позивач звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якому просив: визнати протиправним та скасувати п.1 наказу № 1954 від 17.05.2021р. «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП» про застосування до капітана поліції ОСОБА_1 старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ № 194 о/с «По особовому складу» від 02.06.2021 Головного управління Національної поліції у Львівській про звільнення із служби в поліції, капітана поліції ОСОБА_1 старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області 3 02.06.2021; поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області з 03.06.2021; стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, м. Львів, пл. Генерала Григоренка, 3, ) на користь ОСОБА_1 , середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 03 червня 2021 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області..

Позов обгрунтовує тим, що в оскаржуваному наказі від 17.05.2021 № 1954 зазначено, що працівникам ТУ ДБР розташованого у м. Львові, в рамках кримінального провадження № 0000090, розпочатого 22.04.2021, капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України. 14.05.2021 призначено службове розслідування по даному факту та доручено його проведення дисциплінарній комісії. 17.05.2021 підписаний наказ від 17.05.2021 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції. Позивач вказує, що відповідач у наказі не обґрунтував в чому проявилось порушення ОСОБА_1 , службової дисципліни та вимог зазначених у наказі статей Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного наказу Національної поліції України, та у чому проявилось порушення Правил етичної поведінки поліцейських. Обставин, за яких ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, його причини та умови у висновку службового розслідування не встановлені, а також відсутній висновок про те, чи підтвердились відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування. В оскаржуваних наказах ГУ НП у Львівській області зазначено виключно інформацію з кримінального провадження і відсутні посилання на обставини, встановлені під час службового розслідування. Відповідачем не встановлювались обставини, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 саме дисциплінарного проступку, а не кримінального правопорушення. Застосування дисциплінарного стягнення за вчинення дій, що є предметом розслідування у кримінальному провадженні, до винесення вироку, є порушенням презумпції невинуватості та порушенням прав позивача.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2022 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального права зазначив, що звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції відбулось під час перебування позивача на лікарняному. Відповідач при звільненні позивача зі служби застосував закон який не підлягає застосуванню та не застосував закон який підлягає застосуванню, оскільки матеріли службового розслідування та оскаржувані накази містять дані про скоєння позивачем саме кримінального, а не дисциплінарного проступку. Дисциплінарний Статут передбачає самостійну підставу для звільнення поліцейського зі служби, а саме: в разі набрання вироком суду законної сили, що повністю кореспондується з конституційною нормою (ст. 62 презумпція невинуватості особи).Зазначає, що не було дотримано Порядку проведення службового розслідування, мало місце порушення права поліцейського на захист, (позивач перебував під конвоєм), дозволу слідчого на опитування слідчо - арештованого членам комісії не надано. Вказує, що висловлені в ухвалі слідчого судді про обрання ОСОБА_1 запобіжного заходу факти стосуються виключно повідомлення йому про підозру, та ці висновки суду, в силу приписів ст. 198 КПК не можуть братись до уваги як преюдиційні. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Позивач подав клопотання про відкладення розгляду справи.

З врахуванням того, що сторони в попередніх судових засіданнях надали пояснення по суті поданої апеляційної скарги, наявних у справі матеріалів достатньо для вирішення апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача заперечує доводи апеляційної скарги. Вважає, що суд першої інстанції прийняв законне і обгрунтоване рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

Позивач проходив службу в органах внутрішніх справ з 15.08.2005, в Національній поліції України з 07.11.2015.

05 травня 2021 року о 19:00 до ГУНП надійшла інформація, про те, що цього ж дня, о 18:52 по АДРЕСА_1 працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Львові за матеріалами УСБУ у Львівській області, в межах кримінального провадження №0000090, розпочатого 22.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, затримано старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 , який отримав неправомірну вигоду у сумі 3000 доларів США за вплив на прийняття рішення прокурором щодо заміни запобіжного заходу підозрюваному громадянину ОСОБА_2 та перекваліфікацію кримінального провадження, яке перебуває у Залізничному районному суді м. Львова з ст. 186 КК України (грабіж) на ст. 185 КК України (крадіжка).

06 травня 2021 слідчим Першого слідчого відділу Територіального управління ДБР, розташованого у м. Львові, в рамках кримінального провадження №0000090, розпочатого 22.04.2021 старшому дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, що виразилось в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднаному з вимаганням такої вигоди.

У подальшому капітана поліції ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України та поміщено в ITT №3 ГУНП у Львівській області.

На підставі цієї інформації та керуючись ст.ст. 14, 15, 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, на підставі ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію» та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, Головним управлінням Національної поліції у Львівській області прийнято наказ від 06.05.2021 № 1818 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків». Згідно зазначеного наказу призначено за даним фактом службове розслідування у формі письмового провадження, проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у зазначеному цим наказом складі. На час проведення службового розслідування відсторонено від виконання службових обов`язків старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 .

Листом від 14.05.2021 № 12-11-8184 вих-21 Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові направлено на адресу ГУ НП у Львівській області копію повідомлення про підозру старшому дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 .

Із тексту вищевказаної підозри вбачається, що ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу - старшим дільничним офіцером поліції СП ВП № 1 ЛРУП ГУ НП у Львівській області, діючи в порушення вимог ст. ст. 19, 68 Конституції України, ст. ст. 1,3, 18. 19, 23, Закону України «Про Національну поліцію», ст. ст. 3, 22, 24, 65 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 1 Розділу 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, посадової інструкції, затвердженої начальником відділу поліції №1 ЛРУП ГУНП у Львівській області від 06.04.2021, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, маючи злочинний умисел на власне незаконне збагачення, діючи з корисливих мотивів, умисно, 19.04.2021 о 15:00, перебуваючи поблизу Управління патрульної поліції у Львівській області, що за адресою: м. Львів, вул. Перфецького, 19, будучи при виконанні службових обов`язків, умисно з корисливих мотивів висловив вимогу ОСОБА_2 щодо надання йому неправомірної вигоди у розмірі 3000 доларів США або 83 910 грн. за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме: прокурорів, які підтримують публічне обвинувачення у кримінальному провадженні №0001883 від 26.05.2018 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 - ч. 2 ст. 186 КК України, та суддю Залізничного районного суду м. Львова, яким здійснюється судовий розгляд указаного кримінального провадження, - задля вирішення питання щодо зміни застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою та інший, не пов`язаний із позбавленням волі, а також перекваліфікації дій останнього на іншу статтю КК України, санкція якої передбачає менш тяжке покарання. У свою чергу, ОСОБА_2 усвідомлюючи, що старший дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП № 1 ЛРУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_1 є працівником правоохоронного органу та представником влади, та в силу займаної посади зможе здійснити вплив на прийняття вищевказаних рішень, вимушений був погодитися на вимогу останнього.

В подальшому, 05.05.2021 близько 18:50 ОСОБА_1 , перебуваючи в салоні автомобіля Volkswagen Passat В7 д.н.з. НОМЕР_1 , припаркованого поблизу дільничного пункту поліції відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області, за адресою: вул. Симона Петлюри, 2А, м. Львів, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, маючи злочинний умисел на власне незаконне збагачення, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_2 неправомірну вигоду в сумі 3000 доларів США (згідно курсу НБУ складає 83 199 гривень), які останній за вказівкою ОСОБА_1 поклав у відділення для зберігання речей під підлокітником, розташованим між передніми сидіннями вказаного автомобіля.

Отримавши неправомірну вигоду, цього ж дня, близько 18:52 ОСОБА_1 був затриманий працівниками правоохоронних органів у вищевказаному місці, а предмет неправомірної вигоди, у вигляді грошових коштів у сумі 3000 доларів США, який він одержав, вилучено з відділення зберігання речей під підлокітником, який знаходиться між передніми сидіннями.

Дисциплінарною комісією у складі голови старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_4 та членів комісії інспектора ВІОС УКЗ ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_5 , старшого інспектора ВДОП УПД ГУНП підполковника поліції ОСОБА_6 та заступника начальника відділу ЛУ ДВБ НП України підполковника поліції ОСОБА_7 , на підставі наказу ГУНП від 06.05.2021 № 1818, проведено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 , за результатами якого складено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 , який затвердив т.в.о. начальник Головного управління Національної поліції у Львівській області полковник поліції Т. Сабанюк 14.05.2021.

В ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, регламентуючих діяльність поліції, нехтуючи цінностями, які ОСОБА_1 присягнув захищати, допустив грубе порушення службової дисципліни та вчинив дії з ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 369-2 КК України, в чому йому пред`явлено обґрунтоване обвинувачення. Дисциплінарною комісією, при оцінці встановлених у ході проведення службового розслідування обставин, враховано положення ст. 62 Конституції України, якою передбачено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Водночас, наявність обґрунтованої підозри та обвинувального акту у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин (рішення Європейського суду з прав людини від 13 серпня 1990 року по справі «Фокс та інші проти Сполученого Королівства»).

Проаналізувавши сукупність встановлених обставин, допущеного ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, те, що останній замість безумовного виконання закріплених законами перед поліцією завдань, їх грубо проігнорував, відтак своїм вчинком дискредитував та підірвав авторитет поліції та поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органам Національної поліції, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_1 найсуворішого заходу дисциплінарного впливу, передбаченого ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ.

17.05.2021 Головним управлінням Національної поліції України прийнято наказ № 1983 «Про допуск до виконання службових обов`язків», на підставі якого допущено до виконання службових обов`язків за займаною посадою старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 з 17.05.2021.

Згідно п.1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 17.05.2021 № 1954 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП», за грубе порушення службової дисципліни, зокрема ч.1,2 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, абз.1,5 п.1 розділу ІІ та п.3 розділу VІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.1, 2, 3, 6 ч.3 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, за скоєння вчинку, що дискредитує та підриває авторитет поліції, відповідно до п.7 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 02.06.2021 № 194 о/с «По особовому складу» звільнено відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), капітана поліції ОСОБА_1 старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів у повному об`ємі ті обставини, на яких ґрунтуються його заперечення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (Порядок № 893).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (Закон № 580-VIII).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з вимогами статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно статтею 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Правилами етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 (Правила), передбачено, що поліцейський, під час виконання службових обовязків, повинен <…> професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного <…>.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України (Дисциплінарний статут).

Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Вимогами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

По умовам статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

За змістом статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до вимог статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Відповідно до статті 20 Дисциплінарного статуту повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом. Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно з статтею 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Колегія суддів, враховуючи вищезазначене, вказує, що одним із обов`язків поліцейського є дотримання службової дисципліни, яка полягає, у дотриманні поліцейським норм чинного законодавства, неухильному виконанні вимог Присяги поліцейського, статутів і наказів начальників. Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого на поліцейського може бути накладено дисциплінарне стягнення, у тому числі, звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Накладення дисциплінарного стягнення на особу здійснюється лише за результатами проведення службового розслідування щодо такої, в рамках якого з`ясовуються всі обставини відповідного дисциплінарного проступку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (Порядок № 893).

Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Оглядаючи матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.

Підставою для призначення службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 , стало надходження до ГУ НП у Львівській області інформації про те, що працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Львові за матеріалами УСБУ у Львівській області, в межах кримінального провадження №0000090, розпочатого 22.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 369-2 КК України, затримано старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 , який отримав неправомірну вигоду у сумі 3000 доларів США за вплив на прийняття рішення прокурором щодо заміни запобіжного заходу підозрюваному громадянину ОСОБА_2 та перекваліфікацію кримінального провадження, яке перебуває у Залізничному районному суді м. Львова з ст. 186 КК України (грабіж) на ст. 185 КК України (крадіжка). 06 травня 2021 слідчим Першого слідчого відділу Територіального управління ДБР, розташованого у м. Львові, в рамках кримінального провадження №0000090, розпочатого 22.04.2021 старшому дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України. Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 07.05.2021 підтверджено обґрунтованість висунутої ОСОБА_1 підозри у вчиненні злочину.

В ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, регламентуючих діяльність поліції, нехтуючи цінностями, які ОСОБА_1 присягнув захищати, допустив грубе порушення службової дисципліни та вчинив дії з ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 369-2 КК України, в чому йому пред`явлено обґрунтоване обвинувачення.

Апеляційний суд вважає правомірним використання в ході службового розслідування матеріалів кримінального провадження №0000090, розпочатого 22.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, які надіслані до ГУ НП у Львівській області Територіальним управлінням ДБР розташованим у місті Львові у встановленому порядку.

Положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також приписів Правил етичної поведінки поліцейських, покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських. Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Відповідно до ч.1 статті 18 Дисциплінарного статут Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. При проведенні службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, що підтверджено його особистим підписом на формулярі пояснень і не заперечується позивачем. Представник позивача покликався на те, що позивач скористався своїм правом передбаченим ст. 63 Конституції України, що не може розцінюватись як не сприяння у проведенні службового розслідування. Суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач мав можливість надати такі пояснення, обґрунтувати при проведенні службового розслідування неправомірність, за його твердженням, висунутих йому звинувачень, чим міг вплинути на результати розслідування, проте таким правом не скористався як після звільнення його з під варти, так і до завершення службового розслідування, а у дисциплінарної комісії були відсутні підстави піддавати сумніву фактичні обставини, наведені у матеріалах кримінального провадження №0000090, оскільки позивач їх не заперечував.

Колегія суддів вважає, що обставини, які стали підставою для порушення кримінального провадження №0000090, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України передбачали наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин (рішення Європейського суду з прав людини від 13 серпня 1990 року по справі «Фокс та інші проти Сполученого Королівства»).

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, апеляційний суд зазначає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені в рамках кримінального провадження №0000090.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу апелянта на правову позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладену у постанові від 26.01.2021 у справі № 2140/1342/18. Верховний Суд у цій справі відхилив висновки судів попередніх інстанцій про те, що сам факт притягнення поліцейського до кримінальної відповідальності в рамках кримінального провадження до ухвалення вироку у справі не може бути підставою для звільнення поліцейського зі служби в поліції, оскільки, як встановлено судами у цій справі та підтверджено матеріалами справи, позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни.

Колегія суддів відхиляє доводи апелянта про неправомірність звільнення з підстав перебування позивача на лікуванні у період прийняття оскаржуваних наказів. На підставі долученої незасвідченої копії листа непрацездатності серії АЛВ № 052726, виданого 31.05.2021, позивач у період з 30.05.2021 по 04.06.2021 перебував на амбулаторному лікуванні. Наказ про застосування до позивача дисциплінарного стягнення видано 17.05.2021 (наказ ГУ НП у Львівській області № 1954 від 17.05.2021 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП»). Цей наказ реалізовано наказом № 194 о/с від 02.06.2021 «По особовому складу». Отже, на дату прийняття оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції він не перебував на лікуванні. Відповідно до ч.3 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення. Крім того, позивач не довів факту належного повідомлення відповідача про перебування на лікуванні.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції, зробивши системний аналіз положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, дійшов вірного висновку про відмову в задоволенні позову, а тому апеляційну скаргу слід відхилити.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та прийняв рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2022 року у справі № 380/10092/21 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення, у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. В. Глушко
І. І. Запотічний
Повне судове рішення складено 11 серпня 2022 року.