Справа № 240/18386/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2022-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у відводі судді)

11 серпня 2022 року м. Житомир справа №240/18386/21

категорія 113060000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши заяву про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 - секретаря ради трудового колективу ТОВ "Малинська фабрика спеціального паперу" до провідного інспектора Коростенського районного управління Головного управління державної служби з надзвичайних ситуацій у Житомирській області Гальчук Катерини Олександрівни про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

ОСОБА_1 , як секретар ради трудового колективу ТОВ "Малинська фабрика спеціального паперу", звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до провідного інспектора-державного службовця Коростенського районного управління головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Житомирській області Гальчук Катерини Олександрівни, в якому просила визнати протиправним та скасувати припис від 29.06.2021 №218.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.05.2022 головуючим суддею для розгляду адміністративної справи №240/18386/21 за позовом ОСОБА_1 до провідного інспектора-державного службовця Коростенського районного управління головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Житомирській області Гальчук Катерини Олександрівни про визнання протиправним та скасування припису, було визначено суддю Нагірняка М.Ф.

Ухвалою від 18 травня 2022 року суддя Житомирського окружного адміністративного суду Нагірняк М.Ф. прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до провадження та відкрив спрощене позовне провадження в адміністративній справі №240/18386/21 за вказаним позовом.

08 серпня 2022 року (за вх.№37950/22) до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21.

Обґрунтовуючи подану заяву ОСОБА_1 зазначила, що дії судді Нагірняка М.Ф. щодо розгляду адміністративної справи №240/18386/21 в судовому засіданні з викликом сторін, з огляду на воєнний стан, на введений в Україні у зв`язку військовою агресією Російської Федерації, та постійну загрозу завдання ракетних ударів, створюють загрозу життю та здоров`ю учасників процесу, а також порушують наказ голови Верховного Суду від 04.03.2022 та рішення Ради Суддів України від 02.03.2022, відповідно до яких справи, які є невідкладними, розглядаються лише за наявності письмової згоди на це учасників судового провадження.

Крім того, ОСОБА_1 вказала, що справа з приводу неправомірних дій чиновників ДСНС не може розглядатися суддею Нагірняком М.Ф., який є експрокурором та ексспівкерівником юстиції Житомирщини. Також, аргументуючи наявність підстав для відводу позивач вказала, що суддя Нагірняк М.Ф. має досвід саботажу вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, рішень ЄСПЛ та Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю, Стамбульської конвенції та наражає учасників справи на небезпеку.

З огляду на зазначені обставини, ОСОБА_1 вважає, що участь судді Нагірняка М.Ф. у розгляді справи суперечить вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, ст. 55 Конституції України та Бангалорським принципам поведінки суддів від 19.05.2006, схваленим Резолюцією ООН від 27.07.2006 №2006/23.

Розглянувши зазначену заяву, суддя Нагірняк М.Ф. дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, про що постановила ухвалу від 09 серпня 2022 року.

Частинами 3 та 4 статті 40 КАС України визначено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Враховуючи зазначене, вищезазначене, адміністративну справу №240/18386/21 на підставі розпорядження керівника Житомирського окружного адміністративного суду від 10.08.2022 №106 було передано для визначення в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, судді, який здійснюватиме розгляд заяви ОСОБА_1 від 08 серпня 2022 року (за вх.№37950/22) про відвід судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2022, суддею, який буде вирішувати питання про відвід головуючого судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21 було визначено суддю Черняхович І.Е.

Згідно з частиною 8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною 11 статті 40 КАС України передбачено, що вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З огляду на вказані приписи, суд розглядає заяву про відвід в порядку письмового провадження. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч. 12 статті 40 КАС України).

Розглянувши заяву ОСОБА_1 від 08.08.2022 (за вх.№37950/22) про відвід судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21 та зазначені в ній мотиви для відводу, суд дійшов наступних висновків.

Підстави для відводу судді визначено частиною першою статті 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи:

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син. дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім і або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 статті 36 КАС України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Водночас, згідно з частиною четвертою статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Згідно з нормами статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини 1 статті Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Загальна декларація з прав людини (ст. 10) та Міжнародний пакт про громадянські і політичні права (ч. 1 ст. 14) гарантує право кожної особи на розгляд її справи компетентним незалежним та неупередженим судом у встановленому законом порядку. Незалежне суддівство є відповідальним за належну реалізацію цього права. Незалежність суддів передбачає, що судді повинні приймати безсторонні рішення згідно з власною оцінкою фактів і знанням права, без будь-якого втручання, прямого або непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких причин.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (Розділ Другий показник. Об`єктивність. Бангалорські принципи поведінки суддів).

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Зокрема, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium", "Grieves vs UK"). Крім того, відповідно до принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ по справі Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" визначено, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Так, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою. З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання. Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Частиною третьою статті 39 КАС України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Таким чином, особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості.

Слід підкреслити, що не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Суд встановив, що заяву про відвід судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21 фактично подано на підставі пункту 4 частини першої статті 36 КАС України - у зв`язку із наявністю інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Разом з тим, зі змісту поданої ОСОБА_1 заяви вбачається, що, на думку позивача, про упередженість та необ`єктивність судді Нагірняка М.Ф. фактично свідчить здійснення ним розгляду адміністративної справи №240/18386/21 в судовому засіданні з викликом сторін, що, на переконання позивача, створює небезпеку для життя та здоров`я учасників процесу, з огляду на введений в Україні у зв`язку військовою агресією Російської Федерації воєнний стан та постійні ракетні удари.

Перевіряючи вказані у заяві про відвід обставини, суд зазначає, що призначення адміністративної справи №240/18386/21 до судового розгляду в судовому засіданні з викликом сторін було здійснено суддею Нагірняком М.Ф. шляхом прийняття процесуального рішення - ухвали від 18 травня 2022 року про прийняття справи до провадження.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що вказані у заяві про відвід обставини стосуються процесуального рішення головуючого судді Нагірняка М.Ф., прийнятого ним під час розгляду адміністративної справи №240/18386/21, а тому вони не можуть слугувати доказами упередженості та необ`єктивності судді при розгляді адміністративної справи №240/18386/21.

Доводи про те, що такі обставини ставлять під сумнів об`єктивність та неупередженість судді при розгляді даної адміністративної справи, на переконання суду, є надуманими та безпідставними.

Таким чином, зміст заяви про відвід свідчить, що ОСОБА_1 фактично не згодна із процесуальними рішеннями головуючого судді Нагірняка М.Ф. у вказаній справі, зокрема, з тим, що суддя ухвалою від 18 травня 2022 року прийняв рішення здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Разом з тим, відповідно до застереження, передбаченого частиною четвертою статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

Аналізуючи підстави поданої заяви про відвід, суд зазначає, що незгода ОСОБА_1 із процесуальним рішенням, прийнятими суддею Нагірняком М.Ф. в адміністративній справі №240/18386/21, не є підставою для відводу судді. Сумнів у неупередженості судді у зв`язку із вчиненням процесуальних дій та прийняття рішень у справі, не є чинником, що може свідчити про упередженість та необ`єктивність суду.

Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року №8 "Про незалежність судової влади", процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Позивач не позбавлена можливості включення до апеляційної скарги на судове рішення за наслідками розгляду адміністративної справи №240/18386/21, своїх зауважень, вказаних у заяві про відвід, щодо прийнятого суддею Нагірняком М.Ф. процесуального рішення - ухвали від 18 травня 2022 року про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, навіть в умовах воєнного стану, введеного в Україні у зв`язку військовою агресією Російської Федерації, Житомирський окружний адміністративний суд працює у звичайному режимі.

Також, суд звертає увагу, що позивач має можливість скористатися своїм процесуальним правом на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, в тому числі з використанням власних технічних засобів.

Аргументи, якими мотивовано заяву про відвід судді не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості суддею Нагірняком М.Ф., а фактично відображають власну позицію позивача щодо прийнятого суддею судового рішення. На думку суду, доводи, викладені у заяві, жодним чином не свідчать про неможливість винесення судом законного, справедливого та належним чином обґрунтованого (мотивованого) судового рішення у вказаній справі. Будь-яких інших обставин та доказів на їх підтвердження, які б свідчили про упередженість судді Нагірняка М.Ф. під час розгляду справи №240/18386/21 позивач у своїй заяві не зазначила, а суд під час розгляду відповідної заяви також не встановив.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність передбачених частиною першою статті 36 КАС України підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21, а тому у задоволенні цієї заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви від 08.08.2022 (вх.№37950/22) про відвід судді Житомирського окружного адміністративного суду Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18386/21 за позовом ОСОБА_1 , секретаря ради трудового колективу ТОВ "Малинська фабрика спеціального паперу", до провідного інспектора-державного службовця Коростенського районного управління головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Житомирській області Гальчук Катерини Олександрівни про визнання протиправним та скасування припису.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена до апеляційного суду.

Суддя І.Е.Черняхович