Справа № 260/1799/22
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 серпня 2022 року м. Ужгород№ 260/1799/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Рошко Л.М.

учасники справи:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" представник не з`явився;

відповідач: Державна податкова служба України представник Савицький Сергій Ігорович;

відповідач: Головне управління ДПС в Закарпатській області представник Савицький Сергій Ігорович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" до Головного управління ДПС у Закарпатській області та Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2022 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, площа Богдана Хмельницького, будинок 2А, квартира 6, ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) та Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська площа, будинок 8, ), якою просить суд: "1. Розглянути даний адміністративний позов за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін; 2. Розглянути даний адміністративний позов без участі Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" та його представника; 3. Визнати протиправним та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 3749471/43220610 від 02.02.2022 р. ГУ ДПС України в Закарпатській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ - 44106694), зобов`язати Державну податкову службу України (код ЄДРПОУ - 43005393) зареєструвати розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 24.01.2022 р.; 4. Стягнути з Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ - 43005393) та ГУ ДПС України в Закарпатській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ - 44106694), за рахунок бюджетних асигнувань таких суб`єктів владних повноважень, всю суму понесених Товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" (код ЄДРПОУ - 43220610) судових витрат; 5. Враховуючи положення частини третьої (3) статті 143 КАС України, з огляду на ге що судові дебати в порядку спрощеного позовною провадження не передбачені, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія", на момент подання даного адміністративного позову, та протягом строку розгляду даної справи, об`єктивно позбавлене можливості достовірно надати інформацію щодо розміру та обсягу витрат на правову (правничу) професійну допомогу, даною заявою просимо дозволити звернутися до Суду щодо вирішення питання про судові витрати, а саме витрати на професійну правничу допомогу, після ухвалення рішення по суті позовних вимог, в порядку ухвалення судом додаткового рішення.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 травня 2022 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 липня 2022 року було закрито підготовче провадження у даній адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що 09 березня 2021 року між позивачем та фізичною особою ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН та сплачено авансові платежі в розмірі 2436150 грн. Однак в подальшому 24 січня 2022 року зазначений договір був розірваний, а тому сплачений аванс підлягав поверненню. Одночасно сторонами укладено договір купівлі-продажу майнових прав № 46/БОН на суму 3051104,40 грн та угоду про зарахування зустрічних однорідних вимог у сумі 2436150 грн. Решта суми за договором № 46/БОН підлягала перерахунку на поточний рахунок продавця. З метою приведення відомостей в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідність до вказаних вище обставин товариством складено та направлено на реєстрацію розрахунки коригування, в тому числі, № 8 від 24 січня 2022 року, однак реєстрацію такого було зупинено на підставі пунктів 4, 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. При цьому конкретного переліку документів, що необхідно надати платнику податків, визначено не було. В подальшому контролюючим органом товариству було відмовлено в реєстрації розрахунку коригування з мотивів ненадання розрахункових документів та/або банківських виписок. Таке рішення відповідача 1 вважає протиправним, оскільки при його прийнятті не було враховано поданих товариством пояснень щодо повернення коштів ОСОБА_1 в порядку зарахування зустрічних однорідних вимог та підтверджуючих виписок з особового рахунку.

Відповідач 1 надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову. Зокрема вважає, що оскаржене рішення прийняте на підставі норм чинного законодавства, оскільки позивачем не подано всіх необхідних документів для підтвердження інформації, зазначеної у розрахунку коригування. Так, за результатами аналізу поданих позивачем документів встановлено, що вони не можуть підтверджувати проведені коригування, оскільки товариством не подано документів, що підтверджують факт повернення коштів на рахунок покупця, а повернення заборгованості шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог у розумінні Податкового кодексу України не є підставою для складання розрахунку коригування по попередньо отриманих авансах. Також вважає безпідставними твердження позивача щодо не зазначення вичерпного переліку документів, що необхідно було подати, оскільки перевірка податкової накладної здійснюється в автоматичному режимі, а посадові особи контролюючого органу не приймають участь у процесі прийняття рішення про зупинення їх реєстрації. При цьому вважає, що відсутність у квитанції конкретного переліку документів жодним чином не впливає на критерії чіткості, зрозумілості та обґрунтованості рішення комісії, оскільки такі є 2 окремими не пов`язаними між собою документами.

Відповідач 2 відзив у встановлений судом строк не подав, про причини неподання такого суд не повідомив.

Відповідно до статті 159 частини 4 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

З огляду на вищенаведене суд вважає за можливе застосувати наслідки, передбачені статті 159 частини 4 КАС України.

05 липня 2022 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшла заява про розгляд даної справи без участі позивача та його представників (Т. 3 а.с. 167).

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд, враховуючи наявність достатньої кількості доказів у справі, а також скорочені строки розгляду вказаної справи, наявність правової позиції учасників справи щодо спірних правовідносин судом вирішено проводити розгляд справи без участі позивача та його представника. Відповідна ухвала зафіксована у протоколі судового засідання.

Під час розгляду справи представник відповідачів. Просив суд відмовити позивачеві у задоволенні його вимог з мотивів, що наведені у відзиві на позовну заяву.

Розглянувши подані сторонами докази, заслухавши представників сторін, всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 09 березня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" (далі ТОВ "Закарпатська будівельна компанія") (далі продавець) та фізичною особою ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) (покупець) укладено договір купівлі-продажу майнових прав №18/БОН, відповідно до умов якого продавець відчужує (продає), а покупець набуває (придбає) майнові права на об`єкт нерухомості у порядку та на умовах, визначених даним договором, у відповідності до норм законодавства України, що визначають загальні положення щодо купівлі-продажу (Т. 1 а.с.а.с. 196-202).

Об`єкт нерухомості, майнові права на який відчужуються за даним договором, знаходиться в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , який споруджується продавцем, та характеризується наступним чином: нежитлове приміщення (комерційного призначення) № 5 літера "а", 95 кв.м, поверх цокольний.

Відповідно до пункту 4.3 договору, орієнтовна загальна вартість майнових прав на об`єкт нерухомості становить 3164355,00 грн. з 20% ПДВ (527392,50 грн), але не менше гривневого еквіваленту 114000 доларів США, згідно середньокомерційного курсу банківських установ на території міста Ужгорода в момент підписання даного договору та здійснення по ньому будь-яких платежів (розрахунків).

Згідно із пунктом 4.4 договору розрахунки між сторонами здійснюються протягом всього строку дії договору в наступному порядку:

- покупець перераховує суму грошових коштів в розмірі 3164355 грн з 20% ПДВ (527392,50 грн.), але не менше гривневого еквіваленту 114000 доларів США, згідно середньокомерційного курсу банківських установ на території міста Ужгорода в момент здійснення платежу, на поточний (інший банківський рахунок) продавця, згідно виставлених останнім рахунків, але не пізніше 31 серпня 2021 року;

- рахунки видані продавцем дійсні протягом 5 робочих днів. Рахунок, виданий продавцем, підлягає сплаті протягом 5 робочих днів з моменту його видачі;

- покупець має право на дострокове виконання своїх грошових зобов`язань за наявності письмового погодження продавця.

Відповідно до пункту 5.3.2.1 договору передбачено право покупця відмовитися від цього договору шляхом дострокового його розірвання на умовах, визначених даною угодою.

Так, відповідно до пункту 6.1 договору, у випадку розірвання або припинення цього договору з ініціативи покупця, на умовах та з підстав, визначених у цьому договорі, продавець протягом 30 банківських днів з моменту повної оплати майнових прав на об`єкт нерухомого майна, які є предметом цього договору, третьою особою, зобов`язаний повернути всі грошові кошти, отримані від покупця без індексації, з утриманням винагороди у випадках, визначених цим договором.

Припинення договору в двосторонньому порядку здійснюється шляхом укладення Угоди про розірвання цього договору (пункт 8.3 договору).

На виконання умов вищезазначеного договору ОСОБА_1 було проведено попередню оплату вартості майнових прав шляхом перерахунку наступних авансових платежів на поточний банківський рахунок ТОВ "Закарпатська будівельна компанія", в тому числі 09 березня 2021 року в сумі 277000 грн, в тому числі ПДВ 46166,67 грн (Т. 2 а.с. 104).

У зв`язку з надходженням вказаних коштів 09 березня 2021 року ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" сформовано та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 10 (Т. 1 а.с. 217).

Загалом сума сплачених ОСОБА_1 в рахунок попередньої оплати авансових внесків склала 2436150 грн. (Т. 2 а.с.а.с. 104-118).

В подальшому 24 січня 2022 року між ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" та фізичною особою ОСОБА_1 була укладена угода про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 березня 2021 року, відповідно до пункту 4 якої сторонами досягнуто згоди, що сплачена покупцем сума грошових коштів в розмірі 2436150 грн з 20% ПДВ (в розмірі 406025 грн) підлягає поверненню, або іншим чином зарахуванню по грошових зобов`язаннях покупцеві протягом 60 календарних днів з моменту підписання даної угоди (Т. 2 а.с. 23).

Одночасно 24 січня 2022 року між ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" (далі продавець) та фізичною особою ОСОБА_1 (покупець) укладено договір купівлі-продажу майнових прав № 46/БОН, відповідно до умов якого продавець відчужує (продає), а покупець набуває (придбає) майнові права на об`єкт нерухомості у порядку та на умовах, визначених даним договором, у відповідності до норм законодавства України, що визначають загальні положення щодо купівлі-продажу (Т. 2 а.с.а.с. 26-30).

Об`єкт нерухомості, майнові права на який відчужуються за даним договором, знаходиться в об`єкті капітального будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , який споруджується продавцем, та характеризується наступним чином: нежитлове приміщення (комерційного призначення) №104 (проектна адреса), 91,6 кв.м, поверх перший.

Згідно із пунктом 4.2 договору загальна вартість майнових прав на об`єкт нерухомості становить 3051104,40 грн з 20% ПДВ (у розмірі 508517,40 грн).

Відповідно до пункту 4.3 договору, розрахунок між сторонами здійснюється протягом всього строку дії цього договору, але не пізніше 31 березня 2022 року.

Окрім того, 24 січня 2022 року між ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" (боржник за угодою про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав №18/БОН від 09 березня 2021 року, кредитор за договором купівлі-продажу №46/БОН від 24 січня 2022 року, сторона-1) та фізичною особою ОСОБА_1 (кредитор за угодою про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав №18/БОН від 09 березня 2021 та боржник за договором купівлі-продажу № 46/БОН від 24 січня 2022 року, сторона-2) було укладено угоду про зарахування зустрічних однорідних вимог, згідно з якою з моменту її підписання сторона-1 вважається такою, що виконала свої зобов`язання перед стороною - 2 згідно угоди від 24 січня 2022 про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав №18/БОН від 09 березня 2021 року на загальну суму 2436150 грн (Т. 2 а.с. 33).

Відповідно до пункту 5 вказаної угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог визначено, що з моменту укладення та підписання даної угоди сторони зараховують суму грошових коштів в розмірі 2436150,00 грн. Згідно пункту 4 угоди в рахунок часткової оплати вартості майнових прав на нежитлове приміщення (комерційного призначення) №104, загальною площею 91,60 кв. м, що розташоване на першому поверсі в будинку АДРЕСА_1 , згідно договору купівлі-продажу майнових прав №46/БОН від 24.01.2022 на суму 3051104,00 грн. з 20% ПДВ, а сторона-2 вважається такою, що частково виконала свої зобов`язання перед стороною-1. Решта грошового зобов`язання сторони-2 перед стороною-1 в загальному розмірі 614954,40 грн з 20% ПДВ підлягає виконанню стороною-2 шляхом перерахування таких грошових коштів на поточний рахунок сторони-1 до 31 березня 2022 року включно.

У зв`язку з вищенаведеним та укладенням угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" 24 січня 2022 року складено та надіслано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, в тому числі, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 до податкової накладної № 10 від 09 березня 2021 року, в якому було скориговано показники такої податкової накладної шляхом зменшення податкового зобов`язання на 46000 грн та обсягів постачання без урахування податку на додану вартість, що оподатковується за основною ставкою на 230000 грн (Т. 1 а.с. 23, 24).

Однак проведення реєстрації було зупинено на підставі пункту 201 підпункту 201.16 Податкового кодексу України, як такої, що відповідає пунктам 4, 6 Критеріїв ризиковості здійснення операції (у розрахунку коригування, складеному до податкової накладної, передбачається зміна номенклатури товару/послуги 0011, які відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються)) (Т. 1 а.с. 25).

При цьому платнику податків запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

26 січня 2022 року ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" надіслало комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування ГУ ДПС у Закарпатській області (далі по тексту Комісія ГУ ДПС у Закарпатській області) пояснення №8/ДПС/РК/011, в яких проінформовано стосовно підстав проведення коригування зареєстрованої раніше податкової накладної та долучено відповідні первинні документи та податкову звітність (Т. 1 а.с.а.с. 30-36).

За результатами розгляду поданого повідомлення 02 лютого 2022 року Комісією ГУ ДПС у Закарпатській області прийнято рішення № 3749471/43220610 про відмову у реєстрації розрахунку коригування № 2 від 24 січня 2022 року, обґрунтоване неподанням платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків (Т. 2 а.с.а.с 124, 125).

Вважаючи відмову контролюючого органу здійснити реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправною та такою, що суперечить нормам чинного законодавства, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, в тому числі, стосовно реєстрації податкової накладної, регулюються нормами Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі по тексту ПК України) (в редакції, чинній станом на день виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 201 пункту 201.10 абзацу 1 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При цьому статтею 187 пунктом 187.1 ПК України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.

Відповідно до норм статті 201 пункту 201.7 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Положеннями статті 201 пункту 201.10 ПК України встановлений обов`язок продавця товарів/послуг при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Статтею 201 пунктом 201.10 абзацом 2 ПК України визначено, що податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з надходженням на рахунок ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" авансового платежу у розмірі 230833,33 грн (в т.ч. ПДВ 46166,66 грн) за укладеним з ОСОБА_1 договором купівлі-продажу 09 березня 2021 року позивачем було складено та скеровано до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну № 10 від 09 березня 2021 року. Однак в подальшому зазначений договір купівлі продажу був розірваний сторонами, а сплачений авансовий платіж не повернуто покупцю, а зараховано в якості сплати фінансового зобов`язання ОСОБА_1 за укладеним 24 січня 2022 року з ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" договором купівлі-продажу, в якості зарахування зустрічних однорідних вимог.

З метою відображення вказаної операції в податковому обліку позивачем було складено та надіслано до Єдиного реєстру податкових накладних розрахунок коригування раніше складеної податкової накладної № 10 від 09 березня 2021 року.

Нормами статті 192 ПК України врегульовано порядок здійснення коригування до податкових зобов`язань та податкового кредиту.

Так, зокрема, згідно із статтею 192 пунктом 192.1 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Статтею 201 пунктом 201.16 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165).

Так, пунктом 3 Порядку №1165 передбачено, що податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Згідно із пунктом 5 Порядку №1165 податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено також Критерії ризиковості здійснення операцій, серед яких:

- складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається) (пункт 4);

- складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом (пункт 6).

На наявність вказаних обставин посилається відповідач 1 як на підставу прийняття рішення про зупинення реєстрації розрахунку коригування № 8 від 24 січня 2022 року.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації (пункт 10 Порядку №1165).

Згідно із пунктом 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до статті 201 пункту 201.16 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520 (далі Наказ № 520).

Пунктом 3 наказу № 520 встановлено, що комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 4 наказу №520).

Пунктом 5 наказу № 520 наведено примірний перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до пункту 11 наказу № 520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/ оформлених із порушенням законодавства.

Судом встановлено, що з метою забезпечення проведення реєстрації розрахунку коригування до раніше поданої податкової накладної ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" подало до контролюючого органу пояснення № 8/ДПС/РК/011, в яких проінформовано стосовно підстав проведення такого коригування. До таких, серед іншого, було долучено копії договорів купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 березня 2021 року та № 46/БОН від 24 січня 2022 року, угоди про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 січня 2021 року та угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог б/н від 24 січня 2022 року.

З огляду на що суд вважає, що з долучених позивачем документів Комісія ГУ ДПС у Закарпатській області мала можливість встановити обставини та підстави формування розрахунку коригування № 8 від 24 січня 2022 року.

Свою відмову провести реєстрацію розрахунку коригування до раніше зареєстрованої податкової накладної відповідач 1 аргументує тим, що ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" не надало розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, що б підтверджували факт повернення раніше сплаченого ОСОБА_1 авансового платежу. При цьому вважає, що повернення заборгованості шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог у розумінні ПК України не є підставою для складання розрахунку коригування по попередньо отриманим авансам.

Проте суд не може погодитися з такою позицією контролюючого органу у зв`язку з наступним.

Положення цивільного законодавства передбачаються можливість розірвання раніше укладеного між сторонами договору та припинення зобов`язання за таким за домовленістю сторін. При цьому, нормами статті 601 Цивільного кодексу України передбачена можливість припинення зобов`язання шляхом зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

Судом встановлено, що у спірних правовідносинах ТОВ "Закарпатська будівельна компанія" та фізична особа ОСОБА_1 скористалися таким правом при розірванні договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН від 09 березня 2021 року шляхом укладення угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог, відповідно до умов якої вирішили зарахувати раніше сплачений ОСОБА_1 авансовий платіж по договору купівлі-продажу майнових прав № 18/БОН в рахунок часткової оплати по укладеному між тими самими сторонами 24 січня 2022 року договору купівлі-продажу майнових прав № 46/БОН.

Нормами ПК України передбачена необхідність коригування суми податкових зобов`язань та податкового кредиту, а також формування розрахунку коригування до раніше надісланих до реєстрації податкових накладних, в тому числі, у разі повернення постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг. При цьому, положення статті 192 ПК України не містять застережень щодо неможливості проведення такого коригування у разі повернення попередньої оплати за розірваним договором шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог по іншому договору.

Тому суд вважає, що якщо продавцем - платником ПДВ на дату отримання попередньої (авансової) оплати за договором були визначені податкові зобов`язання з ПДВ та надалі за домовленістю сторін дія договору припиняється, а попередня (авансова) оплата зараховується в рахунок оплати товарів/послуг за іншим договором, то продавець платник ПДВ має право скласти розрахунок коригування до податкової накладної, складеної на дату отримання такої попередньої (авансової) оплати, або зменшити нараховану суму податкових зобов`язань з ПДВ.

Складання такого розрахунку здійснюється на дату підписання документа, на підставі якого кошти, отримані за першим договором, будуть зараховані в рахунок оплати вартості товарів/послуг за другим договором.

Такий розрахунок коригування до податкової накладної, відповідно до статті 192 пункту 192.1 ПК України, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Вказане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, наведеним в постанові від 22 червня 2022 року у справі №826/2485/16.

Окрім того, Державна фіскальна служба України у своєму листі від 05 лютого 2019 року № 401/6/99-99-15-03-02-15/ІПК надала аналогічне трактування порядку внесення змін до раніше поданої до реєстрації податкової накладної у разі повернення попередньої оплати шляхом зарахування такої в рахунок оплати за вартість іншого товару.

Судом встановлено, що розрахунок коригування № 8 від 24 січня 2022 року сформований, відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів України від 31.12.2015 № 1307 із зазначенням причини коригування "103", який відповідає причині коригування "Повернення товару або авансових платежів", а подані позивачем документи у повній мірі підтверджували причини коригування податкових зобов`язань у раніше поданій податковій накладній. З огляду на зазначене суд вважає, що в Комісії ГУ ДПС у Закарпатській області були відсутні підстави для відмови позивачу у реєстрації розрахунку коригування № 2 від 24 січня 2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У пункті 29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року Справа "РуїзТоріха проти Іспанії" (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, які необхідно задовольнити.

06 липня 2022 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заява представника позивача, відповідно до якого останній просив вирішити питання щодо солідарного стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України та ГУ ДПС України в Закарпатській області, як відокремленого підрозділу ДПС України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" витрат на оплату професійної правничої (правової) допомоги в розмірі 8000 гривень (Т. 3 а.с.а.с. 182-184).

08 серпня 2022 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від відповідача 2 - ГУ ДПС у Закарпатській області надійшла заява про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, відповідно до якої вказує, що дана справа є справою незначної складності і не потребує значних витрат зусиль та часу для формування правової позиції. Окрім того, зазначив, що в провадженні Закарпатського окружного адміністративного суду перебувала подібна справа № 260/1052/22, де адвокатом заявлено розмір витрат на правничу допомогу в сумі 3920 грн, а по даній справі 8000 грн, що зумовлює неспівмірність покладення на бюджетний орган всього тягаря витрат на правничу допомогу (Т. 3 а.с. 210).

Відповідно до статті 134 частини 3 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно із статтею 134 частиною 4 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У відповідності до статті 134 частин 5-7 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 139 частиною 7 КАС України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору;

Відповідно до статті 30 Закону України "Про адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" та адвокатським бюро "Адвоката Ільницького" 02 березня 2022 року укладений договір про надання правової допомоги (Т 3 а.с. 196).

04 липня 2022 ро між Товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" та адвокатським бюро "Адвоката Ільницького" складений та підписаний акт надання правової (правничої) допомоги № б/н від 04 липня 2022 року (Т. 3 а.с. 190).

Із вказаного акту вбачається, що Адвокатське бюро передало (надало), а Товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" прийнято (отримано) правова (правнича допомога) зі складення процесуальних та інших документів правового характеру, а також представництво інтересів Клієнта в суді за адміністративним позовом, який розглядається в Закарпатському окружному адміністративному суді, справа № 260/1799/22, обсягом (кількістю) в 4 робочі години, загальною вартістю в 8000 без ПДВ.

Вартість однієї робочої години, за узгодженням сторін, становить 2000 гривень.

Сторонами в акті також зафіксовано надану правову (правничу) допомогу, а саме:

аналіз правовідносин, що виникли між Клієнтом та фізичною особою ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. - НОМЕР_1 ). - 30 робочих хвилин (0,5 робочих годин);

аналіз квитанції № від 24.01.22р., рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 3749471/43220610 від 02.02.22р., - 30 робочих хвилин (0,5 робочих годин);

підготовка адміністративного позову та додатків до нього (153 документи, 1854 аркуші з огляду на кількість учасників справи), подача вказаного адміністративного позову до Закарпатського окружного адміністративного суду, інших письмових документів по справі, відповіді на відзив, - 3 робочі години.

Перевіривши зміст наведених документів, суд зазначає наступне. Зокрема, із вказаного звіту вбачається, що ряд послуг, які надавалися адвокатом не є доцільними та дублюють одна одну (аналіз квитанції та аналіз правовідносин між позивачем та ОСОБА_1 ), тобто вказані послуги у акті виконаних робіт фактично охоплюються виконаною роботою щодо підготовки позову.

Такі види наданих послуг є подібними діями представника позивача, під час яких здійснюється формування позивача щодо спірних правовідносин, спростування доводів учасників справи, аналізу судової практики, надання пояснень, тощо.

Суд зазначає, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказала, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

В даному випадку предмет спору у цій справі не є складним, містить лише один епізод спірних правовідносин, не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних, обсяг і складність складених процесуальних документів не є значними.

Дослідивши та проаналізувавши надані позивачем копії документів на підтвердження обґрунтованості розміру понесених витрат на професійну правничу допомогу, суд вважає, що розмір витрат на оплату гонорару представника позивача у заявленому розмірі 8000 грн не є співмірним із складністю справи, фактично витраченим часом на виконання адвокатом робіт (наданих послуг) в даній справі.

З огляду на вищевикладене, суд враховує, співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката пов`язаною з складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) - справа відноситься до категорії незначної складності, враховує час витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсяг наданих адвокатом позивачу послуг та виконаних робіт, ціну позову та значенням справи для сторони, в тому числі вплив вирішення справи на репутацію сторони.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку, про стягнення із бюджетних асигнувань відповідача витрат на оплату правничої допомоги адвоката у розмірі 1500 грн, оскільки вважає її достатньою та співмірною і пропорційною до предмету спору.

Відповідно до статті 139 частини 1 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, суд вважає, що понесені заявником у даній справі судові витрати у вигляді сплати судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Разом з тим, представник позивача просив вирішити питання щодо солідарного стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України та ГУ ДПС України в Закарпатській області, як відокремленого підрозділу ДПС України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" судових витрат, однак суд вважає за необхідне вказати, що оскільки за наслідками розгляду даної справи судом було скасоване рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яке було прийняте Головним управлінням ДПС України в Закарпатській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України то судові витрати підлягають стягненню саме із вказаного суб`єкта владних повноважень.

Керуючись статтями 139, 242-246 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, площа Богдана Хмельницького, будинок 2А, квартира 6, ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) та Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська площа, будинок 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 3749471/43220610 від 02 лютого 2022 року ГУ ДПС України в Закарпатській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 8 від 24 січня 2022 року, поданий Товариством з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія".

Стягнути з Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, площа Богдана Хмельницького, будинок 2А, квартира 6, ) судові витрати на правничу допомогу в розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот гривень) грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, буд. 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатська будівельна компанія" (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, площа Богдана Хмельницького, будинок 2А, квартира 6, ) судовий збір у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 08 серпня 2022 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі було складено 10 серпня 2022 року.

СуддяС.Є. Гаврилко