Справа № 160/6412/21
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2022 року Справа № 160/6412/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -
22 квітня 2021 року Відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет», в якій просить:
Справу про вчинення ТОВ «КАСМЕТ» правопорушення у сфері містобудівної діяльності (внесення недостовірних відомостей до повідомлення про початок виконання будівельних робіт) закрито на підставі пп. 3 п. 8 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244, у зв`язку зі спливом строку притягнення до відповідальності, передбаченого ч. 11 Закону.
Проте, той факт, що у замовника будівництва відсутня проектна документація на будівництво об`єкта, унеможливлює подальше виконання будівельних робіт.
З урахуванням наведеного, позивач просить задовольнити позов.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
13 липня 2021 року засобами поштового зв`язку від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, враховуючи наступне.
Відповідно до п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі -повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком.
Зазначає, що саме по собі повідомлення про початок виконання будівельних робіт не є дозвільним документом, а має декларативний характер. Таке повідомлення подається замовником з метою отримання права на виконання будівельних робіт.
Крім того, відповідач вказує, що ст. 39-1 Закону № 3038-VI регулює відносини щодо внесення змін до повідомлення або декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
При цьому, частиною другою вказаної статті визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
Згідно п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону № 3038-VІ право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Проте, як видно з вищенаведеного, законом не передбачено права органу державного архітектурно-будівельного контролю звертатися з позовом про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2021 року провадження в адміністративній справі № 160/6412/21 було зупинено до набрання законної сили рішенням у справі №160/7704/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування рішень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 травня 2022 року поновлено провадження в адміністративній справі №160/6412/21 за позовом Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
На підставі наказу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради від 26.11.2020 року №9 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного контролю за діяльністю суб`єктів господарювання на 2021 рік» та направлення на проведення планового заходу від 31.12.2020 року №18 у період з 04.01.2021 року по 18.01.2021 року позивачем була проведена планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів та правил по вищезазначеному об`єкту.
У розділі VІІІ. ОПИС виявлених порушень за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) встановлено наявність порушень вимог законодавства, зокрема зазначені такі порушення:
- замовником не забезпечено ведення авторського нагляду, чим порушено п. 4, 5 Постанови КМУ №903 «Порядок авторського нагляду»;
- замовником не забезпечено ведення технічного нагляду, чим порушено п. 3, 5 Постанови КМУ №903 «Порядок авторського нагляду».
Згідно матеріалів перевірки, під час здійснення цієї перевірки товариством не було надано договорів на здійснення авторського та технічного нагляду та наказів про призначення особи відповідальної за здійснення авторського та технічного нагляду.
Враховуючи наведене вище, позивачем, посилаючись на положення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, директору ТОВ «Касмет» було направлено припис №1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.01.2021 року.
Таким чином, за результатами розгляду матеріалів справи про порушення у сфері містобудівної діяльності, 02.02.2021 року посадовими особами позивача було встановлено порушення ТОВ «Касмет» ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 року №903, а також ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 року №903.
У зв`язку із чим, керуючись пунктами 19-23 Порядку №244, визнано ТОВ «Касмет» винним у вчиненні правопорушень, а саме:
- постанова №1/17/26-30/107 від 02.02.2021 року за правопорушення передбачене п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; та накладено суму штрафу в розмірі 113 500 гривень.
- постанова №2/17/26-30/108 від 02.02.2021 року за правопорушення передбачене п.5 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; та накладено суму штрафу в розмірі 90 800 гривень.
У подальшому, 02.02.2021 року Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради було прийнято постанову №1/17/26-30/109 про закриття справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2021 року. Справу закрито на підставі положень пп.3 п. 8 Порядку накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.04.1995 року №244.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України "Про архітектурну діяльність".
Частиною 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".
Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.
Частиною 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:
1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених
статтею 31 цього Закону, її експертизи;
3) затвердження проектної документації;
4) виконання підготовчих та будівельних робіт;
4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);
5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;
6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.
Згідно із ч.1 ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» №687 (далі- Закону №687) проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам.
Проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат (ст. 7 Закону 687).
Відповідно до ст. 9 Закону №687 будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил.
За приписами ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Як зазначалося вище, Дніпропетровським окружним адміністративним судом 15 липня 2021 року зупинялося провадження в адміністративній справі № 160/6412/21 до набрання законної сили рішенням у справі №160/7704/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування рішень.
Так, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2021 року у справі №160/7704/21 адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Касмет" до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування рішень задоволено: визнано протиправною та скасовано постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №1/17/26-30/107 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2021 року, якою визнано винним Товариство з обмеженою відповідальністю "Касмет" у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності"; визнано протиправною та скасовано постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №2/17/26-30/108 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2021 року, якою визнано винним Товариство з обмеженою відповідальністю "Касмет" у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 5 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності"; визнано протиправним та скасовано припис Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №1 про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.01.2021 року щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Касмет".
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року апеляційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради задоволено. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2021 року по справі №160/7704/21 скасовано та в задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет» відмовлено.
Натомість, в ході проведення відповідачем перевірки у період з 04.01.2021 по 18.01.2021 позивач не надав ані договорів на здійснення авторського та технічного нагляду, ані наказів про призначення особи відповідальної за здійснення авторського та технічного нагляду, що не спростовано позивачем.
У Державних будівельних нормах А.2.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд» дійсно було визначено, що на об`єктах І категорії складності, за узгодженням з генеральним проектувальником і замовником, авторський нагляд може взагалі не здійснюватися.
Проте, ДБН А.2.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд» втратили чинність з 01 липня 2015 року.
На заміну вказаних Державних будівельних норм Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України було прийнято наказ від 31.12.2014 № 393 «Про прийняття національного стандарту ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом».
Так, відповідно до ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом» авторський нагляд здійснюється на об`єктах будівництва незалежно від їх класу наслідків (відповідальності), категорії складності.
Із зазначеного слідує те, що починаючи з 01 липня 2015 року забезпечення авторського нагляду на об`єктах будівництва є обов`язковим для замовника незалежно від класу наслідків такого будівництва, зокрема і для класу наслідків (СС1).
Більш того, доводи позивача про можливість настання відповідальності за відсутність авторського та технічного нагляду виключно у разі проведення будівельних робіт не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, з огляду на те, що відповідно до положень Порядку №903 авторський та технічний нагляд здійснюється протягом усього періоду будівництва, у тому числі до початку виконання будівельних робіт.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 14.05.2020 у справі №500/1010/19.
Щодо посилань позивача на положення п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406 (далі - Перелік), суд апеляційної інстанції зазначив наступне.
Пунктом 1 Переліку визначено, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
Із зазначеного слідує те, що вказані положення Переліку застосовуються у разі здійснення замовником робіт з переобладнання та/або перепланування у тому числі нежилої будівлі.
У тому числі, у розділі 9 вказаного проекту в графі «характер будівництва» зазначено «Реконструкція».
При цьому, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України у листі від 04.03.2011 №22-23/185/0/7-11, надало роз`яснення таким поняттям, зокрема як «реконструкція» та «перепланування».
Реконструкція - перебудова існуючих об`єктів виробничого та цивільного призначення, пов`язана з удосконаленням виробництва, підвищенням його техніко-економічного рівня та якості вироблюваної продукції, поліпшенням умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміною основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри).
Перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків".
Підсумовуючи вищенаведене, та з урахуванням того, що позивач у робочому проекті самостійно визначив вид будівельних робіт як реконструкцію, тому відсутні підстави для посилання останнього на необхідність застосування до спірних правовідносин положень п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406.
Зазначена постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 21 квітня 2022 року набрала законної сили з дати її прийняття, тобто 21.04. 2022 року.
Частиною 2 статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Стаття 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» регулює відносини щодо внесення змін до повідомлення або декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
При цьому, частиною другою даної статті передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
Відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Разом з тим, законом не передбачено право органу державного архітектурно-будівельного контролю звертатися з позовом до суду про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що, в свою чергу, виключає підстави для задоволення такої позовної вимоги.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку про часткове задоволення адміністративного позову.
Відповідно до положень ст. 139 КАС України судові витрати у справі не стягуються.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю «Касмет» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник