Справа № 160/26824/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
24.12.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до Дніпровської митниці, поданий адвокатом Молочком Андрієм Олександровичем, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару від 23.06.2021 №UА110150/2021/000120/1 та від 06.07.2021 № UА110050/2021/000063/1.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ТОВ «ПК «ДТЗ» вважає, що рішення про коригування митної вартості товару є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки зазначенні в оскаржуваних рішеннях зауваження митниці необґрунтованими. Позивач наголошує, що митна вартість на одні і ті ж самі товари в Рішеннях відрізняється одна від одної. При цьому, митниця, в порушення положень статті 55 МКУ не надала ніяких обґрунтувань числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
На думку позивача, надані ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» документи для проведення митних оформлень підтверджують заявлену митну вартість товару за основним методом (за ціною договору), натомість митний орган безпідставно визначив митну вартість за резервним методом, прийняв оскаржувані Рішення про коригування митної вартості товарів, оскільки правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна неможливість застосування основного методу не були спростовані контролюючим органом, посилання останнього на наявність розбіжностей в документах та недостовірність зазначених в них відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті за ці товари, є необґрунтованими і протирічать наданим до позову доказам.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні 25.01.2022 о 10:00 год.
За даними КП "ДСС" копію ухвали про відкриття провадження 11.01.2022 надіслало одержувачам - ТОВ «ПК «ДТЗ» та Адвокату Молочку А.О. за допомогою підсистеми «Електронний суд» в її електронні кабінети, про що свідчать матеріали справи. За даними КП "ДСС" копію адміністративного позову 24.12.2021 надіслало одержувачу - Дніпровська митниця за допомогою підсистеми "Електронний суд" в його електронний кабінет, а копію ухвали про відкриття провадження - 11.01.2022, що підтверджується матеріалами справи. Тобто, строк на подання відзив до 26.01.2022.
Крім того, відповідно до наявної у матеріалах справи розписки копію ухвали про відкриття провадження разом із копією адміністративного позову та повісткою про виклик в паперовому вигляді додатково отримано представником відповідача 24.01.2022.
24.01.2022 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому Дніпровська митниця позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити у їх задоволенні, зазначивши за результатами формато-логічного контролю автоматизованою системою аналізу зґенеровано обов`язкові форми контролю за спірними ЕМД: 105-2 - Контроль правильності визначення митної вартості товарів; 106-2 - Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товарів. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 №689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митний органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.
Відповідачем вказано, що зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за спірними, відмову декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, відсутність документального підтвердження ціни, що фактично сплачена, унеможливили застосування основного методу визначення митної вартості товарів - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.
Відповідач вважає, що спірні Рішення про коригування митної вартості заявленого Позивачем товару прийняті в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
25.01.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку до суду надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання без участі позивача.
25.01.2022 учасники справ у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлені належним чином. Судом з метою забезпечення права позивача подати відповідь на відзив та відповідача - заперечення відповідно було відкладено підготовче судове засідання до 23.02.2022 о 10:00 год.
23.02.2022 засобами телекомунікаційного зв`язку до суду надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання без участі позивача.
23.02.2022 учасники справи у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлені належним чином. Станом на 23.02.2022 позивач правом на подання відповіді на відзив не скористався.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.02.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 2 статті 193 КАС України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Видами діяльності позивача є: 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням (основний); 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.40 Торгівля мотоциклами, деталями та приладдям до них, технічне обслуговування і ремонт мотоциклів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.42 Роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткованням у спеціалізованих магазинах; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет; 73.11 Рекламні агентства.
13.05.2020 між ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (Покупець) та компанією QINGDAO YUANHENG HAND TRUCK CO., LTD, Китай (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт № HL/1 (далі - Контракт), строком дії до 31.12.2021.
Пунктом 1.1 Контракту визначено, що Продавець продає, а Покупець купує «Товар», в асортименті, кількості та за цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного Контракту.
Відповідно до пункту 2.1 Контракту поставка Товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного Контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією.
Поставки здійснюються на умовах згідно правил ІНКОТЕРМС за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього Контракту. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені і ній, шляхом підписання додаткової угоди. У разі використання правил Інкотермс FOB (вільно на борту) у порту відвантаження продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити завантаження товару на борт зазначеного покупцем судна в узгоджену дату або в межах обумовленого терміну в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також виконати митні формальності, необхідні для вивозу. Покупець повинен за свій рахунок зафрахтувати судно і своєчасно сповістити продавця про терміни, умови та місце навантаження, назву, часу прибуття судна. Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення (п.3.1 та п.3.1.1 Контракту).
Положеннями пунктів 4.1-4.3 Контракту передбачено, що ціна на Товар визначається Покупцем і Продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього Контракту. За домовленістю сторін , у разі несвоєчасної оплати товару, ціна товару може змінюватись після здійснення поставки. Зміна ціни оформлюється додатковою угодою після чого Продавець повинен надати Покупцю коригуючу Специфікацію та інвойс. У ціну Товару включена вартість упаковки і маркування. Загальна сума Контракту - 4 500 000,00 USD.
Умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до контракту. За домовленістю сторін умови оплати, зазначені у Специфікації, можуть бути змінені шляхом укладання додаткової угоди (п.5.2 Контракту).
Згідно з пунктами 6.1 та 6.3 Контракту упаковка Товару повинна забезпечити повне збереження Товару при транспортуванні усіма видами транспорту з урахуванням перевалок, а також при зберіганні. Упаковка Товару не підлягає поверненню і призначена виключно для збереження Товару при транспортуванні і зберіганні.
В подальшому, між Сторонами було укладено Специфікацію (Додаток) №2021-2А від 11.01.2021, відповідно до якої Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти товари згідно з даною Специфікацією (мотоблоки та фрези мотоблоку в асортименті) у кількості 10 позицій загальною вартістю 169 027,00 USD. У Специфікації визначені строки поставки: березень-липень 2021 року; умови поставки - FOB Чонкінг, Китай, а також умови оплати: протягом 90 днів з моменту поставки товару.
01.04.2021 компанією QINGDAO YUANHENG TUCK CO.,LTD на виконання умов Контракту та Специфікації №2021-2А від 11.01.2021 виставлено рахунок-фактура (інвойс) №HL2021-2А на визначений у зазначених Специфікації товар у кількості 10 позицій на загальну суму 169 027,00 USD.
22.06.2021 Позивачем до митного контролю та митного оформлення подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA110150/2021/009680 на товари:
- товар №1. Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, одновісні, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: - Мотоблок Кентавр МБ40-3 - 150шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 208см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 750мм; Глибина культивації: до 200мм). - Мотоблок Кентавр МБ40-2 - 310шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 208см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 570/810мм; Глибина культивації: до 200мм). - Мотоблок Кентавр МБ2061Д - 180шт. (Потужність, кВт/к.с.: 4,4/6,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 296см3; Система запуску двигуна: ручний/електростартер; Ширина культивації: 620/880/1140мм; Глибина культивації: до 200мм). - Мотоблок Кентавр МБ2013Б (4.00-10) - 110шт. (Потужність, кВт/к.с.: 9,56/13,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 389см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 880/1140/1400мм; Глибина культивації: до 200мм). - Мотоблок Кентавр МБ2017Б - 100шт. (Потужність, кВт/к.с.: 12,5/17,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 458см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 880/1140/1400мм; Глибина культивації: до 200мм). - Мотоблок Кентавр МБ2070Б (4.00-8) - 150шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 208см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620/880/1140мм; Глибина культивації: до 200мм). -Мотоблок Кентавр МБ2070Б (4.00-10) - 240шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 208см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620/880/1140мм; Глибина культивації: до 200мм). У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC;
- товар №2. Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: - Фреза мотоблоку 6 секцій 24 ножі - 460шт. - Фреза мотоблоку 8 секцій 32 ножі 570 шт.» на загальну суму 169 027,00 USD на умовах поставки FOB Chongqing CN (графа 20), до якої на підтвердження митної вартості товару позивачем надано (графа 44):
- зовнішньоекономічний контракт від 13.05.2020 № HL/1;
- додаток (специфікація) від 11.01.2021 № HL2021-2А;
- рахунок - фактура № HL2021-2А від 01.04.2021;
- пакувальний лист;
- CMR від 18.06.2021 № 0162, №0162/1, №0162/2 №0162/3, №0162/4;
- комерційна пропозиція;
- договір перевезення вантажу морським транспортом №1510/912/2019 від 15.10.2019р.;
- коносамент №UTRUST21040155 від 10.04.21р.;
- заявку на міжнародне морське перевезення №218 від 01.03.2021р.;
- довідка про транспортні витрати від 08.06.2021;
- акт виконаних робіт від 17.06.2021р.;
- технічні характеристики;
- інші некласифіковані документи
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2 та п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
2) транспортні (перевізні) документи, з урахуванням відомостей про перевантаження оцінюваної партії товару;
3) виписку з бухгалтерської документації;
4) прайс-листи виробника товару;
5) копію митної декларації країни відправлення;
6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Листом вих.№595 від 22.06.2021 ТОВ «ПК «ДТЗ» додатково надало митниці: прайс-лист виробника від 05.01.2021 , комерційна пропозиція від 06.01.2021 а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
23.06.2021 відповідач рішенням №UА110150/2021/000120/1 скоригував митну вартість товарів за резервним методом наступним чином:
- товару №1 - до рівня митної вартості товару «Трактори, що керуються водієм, який іде поряд. Оснащені бензиновим двигуном внутрішнього згоряння, виконують фрезерування ґрунту - Мотоблок Кентавр», країна виробництва та відправлення - Китай, співставного з оцінюваним з урахуванням опису, країна виробництва та відправлення Китай, характеру угоди, комерційних умов поставки FОВ, митне оформлення якого здійснено за резервним методом, у наближений час за ЕМД №UА500070/2021/001515 від 17.02.2021 на рівні 2,51 дол. США/кг. Враховуючи відмінні фізичні характеристики товару, оформленого за ЕМД №UА500070/2021/001515 від 17.02.2021 та асортимент оцінюваного товару, коригування здійснено з урахуванням основної одиниці виміру, відповідно до товарної номенклатури Митного тарифу України (УКТ ЗЕД), затвердженого Законом України «Про митний тариф України» від 05.04.2001 №2371-III (кілограм). Митна вартість товару №1 з урахуванням додаткової одиниці виміру розраховується як 213,2569 дол.США/шт ((2,51 дол.США/кг * 105354кг)/1240шт);
Оскаржуване рішення мотивовано тим, що листом ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» від 22.06.2021 вих. №595 додатково надіслано наступні додаткові документи: прайс-лист від 05.01.2021, комерційна пропозиція від 06.01.2021. Листом ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ від 22.06.2021 вих. №595 надіслано пояснення щодо виявлених невідповідностей та зазначено, що будь-які інші документи у ході митного оформлення товару, задекларованого за від 22/06/2021 №UA110150/2021/009680 у 10-денний термін надаватись не будуть. Щодо зауважень підприємства, викладених у листі від 22.06.2021 вих. №595 заначено наступне. Направлені у повідомленні №1 розбіжності декларантом не усунуті. Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, невідповідність заявленого рівня митної вартості поняттю «дійсної вартості» згідно ГАТТ, про що зазначено у ході проведення консультації шляхом направлення електронних повідомлень митниці декларанту, відсутність у додатково наданих в рамках процедури консультації документах відомостей, що спростовують зазначені розбіжності. Основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати, відповідно до п. 6 ст. 54, п.2. ст.58 Кодексу. 1) Листом від 22.06.2021 вих. №595 зазначається про відсутність законодавчої вимоги документального підтвердження здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (копії митної декларації). Твердження декларанта ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» щодо відсутності експортної декларації - не відповідає положенням вищевказаних міжнародних нормативно-правових актів та свідчить про небажання її надавати митному органу для здійснення контролю правильності заявленої декларантом митної вартості та її складових, перевірки ціни товару, ваги, кількості, найменування, та інших відомостей, що заявлялась митним органам Китаю при вивезенні. 2) Щодо наданого прайс-листа від 05.01.2021 та комерційної пропозиції від 06.01.2021. Прайс-лист та комерційна пропозиція компанії CHONGQING HUA TIAN НАО LI MACHINERY LLC від 05.01.2021 наданими декларантом, не містять торгівельну марку. Комерційна пропозиція містить цінову інформацію виключно товарів, що містяться в поданій ЕМД від 22/06/2021 №UA110150/2021/009680. 3) Щодо заявлення транспортної складової Згідно трекінгу контейнер MRKU5354016, MSKU0826467, MSKU1558163, MSKU9082582, TGHU6709428 був навантажений на HAOHANG1002/2104 в порту Chongqing, Китай; перевантажений з судна HAOHANG 1002/2104 на судно MAERSK HOUSTON в порту Shanghai. Китай; перевантажений з судна MAERSK HOUSTON на судно MAERSK KIEL в Восточний порт - Саид, Єгипет, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування Декларант прокоментував наступне: «Поставка контейнеру здійснювалась відповідно до укладеного договору ТЕО № 15.10.2019 №1510/912/2019, з експедитором - компанією Global Container Lines Latvija SIA. Жодних договірних відносин з третіми особами у товариства відсутні.» Всупереч зазначеному в коносаменті від 10/04/2021 № UTRUST21040155 містяться відомості про експедитора ICS LTD, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування, що не включені до митної вартості товару. Наявність перевантаження свідчить про наявність транспортного документу, що у порушення вимог ст. 335 МКУ, до митного оформлення не надавався.
Враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД №UA110150/2021/009680 від 22.06.2021, відмова декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, відсутність документального підтвердження ціни, що фактично сплачена, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МКУ, п.6 ст.54 МКУ. Митницею приймається рішення про коригування митної вартості. Митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ, за результатами якого встановлено відсутність митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичних/подібних товарів в понятті ст.59-60 МКУ, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методів визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних (ст.59 МКУ) та подібних (ст.60 МКУ) товарів до інших товарів за ЕМД. Відсутність у митниці та не надання декларантом необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ та ґрунтується на вартості товару, митна вартість яких вже визнана митними органами.
Поряд цим, між Сторонами було укладено Специфікацію (Додаток) №2021-2В від 15.03.2021, відповідно до якої Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти товари згідно з даною Специфікацією (мотоблоки та фрези мотоблоку в асортименті) у кількості 3 позиції загальною вартістю 36 618,00 USD. У Специфікації визначені строки поставки: червень-серпень 2021 року; умови поставки - FOB Чонкінг, Китай, а також умови оплати: протягом 90 днів з моменту поставки товару.
05.04.2021 компанією QINGDAO YUANHENG TUCK CO.,LTD на виконання умов Контракту та Специфікації №2021-2В від 20.01.2021 виставлено рахунок-фактура (інвойс) №HL2021-2В на визначений у зазначених Специфікації товар у кількості 10 позиції на загальну суму 36 618,00 USD.
05.07.2021 Позивачем до митного контролю та митного оформлення подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) № UA110150/2021/006423 на товари:
- товар №1. Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, одновісні, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: - Мотоблок Кентавр МБ2010Д (4,00-10) - 160шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,36/10,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 406см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 620/380/1140мм; Глибина культивації: до 200мм). - Мотоблок Кентавр МБ2010ДЭ (4,00-10) - 30шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,36/10,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 406см3; Система запуску двигуна: ручний/електростартер; Ширина культивації: 620/880/1140мм; Глибина культивації: до 200мм). У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: CHONGQING HUA TIAN НАО LI MACHINERY LL.C.;
- товар №2. Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези KENTAVR до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: - Фреза мотоблоку 8 секцій 32 ножі -190шт. Виробник: CHONGQING HUA TIAN НАО LI MACHINERY LLC» на загальну суму 36 618,00 USD на умовах поставки FOB Chongqing CN (графа 20), до якої на підтвердження митної вартості товару позивачем надано (графа 44):
- зовнішньоекономічний контракт від 13.05.2020 № HL/1;
- додаток (специфікація) від 20.01.2021 № HL2021-2В;
- рахунок - фактура № HL2021-2В від 05.04.2021;
- пакувальний лист;
- договір перевезення вантажу морським транспортом №1510/912/2019 від 15.10.2019р.;
- коносамент №UTRUST21040322 від 26.04.21р.;
- заявку на міжнародне морське перевезення №242 від 13.05.2021р.;
- довідка про транспортні витрати від 23.06.2021;
- акт виконаних робіт від 30.06.2021р.;
- технічні характеристики;
- інші некласифіковані документи
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2 та п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
2) транспортні (перевізні) документи, з урахуванням відомостей про перевантаження оцінюваної партії товару;
3) виписку з бухгалтерської документації;
4) прайс-листи виробника товару;
5) копію митної декларації країни відправлення;
6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Листом вих.№627 від 06.072021 ТОВ «ПК «ДТЗ» додатково надало митниці: прайс-лист виробника від 05.01.2021 , комерційна пропозиція від 07.01.2021 а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
06.07.2021 відповідач рішенням №UА110150/2021/000063/1 скоригував митну вартість товарів за резервним методом наступним чином:
- товару №2 - до рівня митної вартості товару «Машини сільськогосподарські для підготовки або оброблення ґрунту: Фреза мотоблоку», співставного з оцінюваним з урахуванням опису, обсягів ввезення, країна виробництва та відправлення Китай, комерційних умов поставки FOB, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД №UA500020/2021/021628 від 15.06.2021 на рівні 2,21 дол.США/кг. Враховуючи відмінні фізичні характеристики товару, оформленого за ЕМД UA500020/2021/021628 від 15.06.2021 та асортимент оцінюваного товару, коригування здійснено з урахуванням основної одиниці виміру, відповідно до товарної номенклатури Митного тарифу України (УКТ ЗЕД), затвердженого Законом України «Про митний тариф України» від 05.04.2001 №2371-ІІІ (кілограм). Митна вартість товару №2 з урахуванням додаткової одиниці виміру розраховується як 42,432 дол.США/шт ((2,21 дол.США/кг * 3648кг)/190шт).
Оскаржуване рішення мотивовано тим, що щодо зауважень підприємства, викладених у листі від 06.07.2021 вих. №627 зазначено наступне. Направлені у повідомленні №1 розбіжності декларантом не усунуті. 1) Листом від 06.07.2021 вих. №627 зазначається про відсутність законодавчої вимоги документального підтвердження здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (копії митної декларації). Твердження декларанта ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» щодо відсутності експортної декларації - не відповідає положенням вищевказаних міжнародних нормативно-правових актів та свідчить про небажання її надавати митному органу для здійснення контролю правильності заявленої декларантом митної вартості та її складових, перевірки ціни товару, ваги, кількості, найменування, та інших відомостей, що заявлялась митним органам Китаю при вивезенні. 2) Щодо наданого прайс-листа від 13.11.2020 та комерційної пропозиції від 07.01.2021. Прайс-лист та комерційна пропозиція компанії CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC від 13.11.2020 наданими декларантом, не містять торгівельну марку. Комерційна пропозиція містить цінову інформацію виключно товарів, що містяться в поданій ЕМД від 05.07.2021 №UA110050/2021/006423. 3) Щодо заявлення транспортної складової. Згідно трекінгу контейнер MSKU8922430 був навантажений на HAOHANG1002/2104 в порту Chongqing, Китай; перевантажений з судна HAOHANG 1002/2104 на судно MAERSK HOUSTON в порту Shanghai. Китай; перевантажений з судна MAERSK HOUSTON на судно HAOHANG 1009 в Восточний порт - Саид, Єгипет, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування. Декларант прокоментував наступне: «Поставка контейнеру здійснювалась відповідно до укладеного договору ТЕО № 15.10.2019 №1510/912/2019, з експедитором - компанією Global Container Lines Latvija SIA. Жодних договірних відносин з третіми особами у товариства відсутні.» Всупереч зазначеному в коносаменті від 26.04.2021 №UTRUST21040322 містяться відомості про експедитора ICS LTD, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування, що не включені до митної вартості товару. Наявність перевантаження свідчить про наявність транспортного документу, що у порушення вимог ст. 335 МКУ, до митного оформлення не надавався.
Враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД №UA110150/2021/0096423 від 05.07.2021, відмова декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, відсутність документального підтвердження ціни, що фактично сплачена, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МКУ, п.6 ст.54 МКУ. Митницею приймається рішення про коригування митної вартості. Митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ, за результатами якого встановлено відсутність митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичних/подібних товарів в понятті ст.59-60 МКУ, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методів визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних (ст.59 МКУ) та подібних (ст.60 МКУ) товарів до інших товарів за ЕМД. Відсутність у митниці та не надання декларантом необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ та ґрунтується на вартості товару, митна вартість яких вже визнана митними органами.
Не погодившись із прийнятими рішеннями про коригування митної вартості, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України; далі - МК України; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Частиною 1 статті 7 МК України визначено, що встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених ч.6 ст.54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Передбачене ч.5 ст.54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України.
З матеріалів справи вбачається, що оскаржуваним рішенням, митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, які надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.
При цьому, суд звертає увагу, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Викладена правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 25.06.2020 у справі № 805/2380/16-а, від 20.10.2020 у справі №809/1056/16, від 02.03.2021 у справі № 809/857/17.
Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Крім того, суд звертає увагу, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Такий висновок суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постановах від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-а, від 10.06.2020 у справі № 1.380.2019.004752, від 25.06.2020 у справі № 805/2380/16-а.
В ході судового розгляду справи з`ясовано, що підставою для витребування додаткових документів слугувало спрацювання форми контролю системи управління ризиками, а також наявність в інформаційній базі митного органу рішень про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству за вищою митною вартістю.
Так, при проведенні перевірки документів, які надані декларантом у підтвердження заявленої митної вартості товарів, посадовою особою митниці відносно спірної ЕМД №UA110150/2021/009680 від 22.06.2021 встановлені наступні розбіжності:
1) враховуючи умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до специфікації від 11.01.2021 № 2021-2A та інвойсу від 01.04.2021 № HL2021-2A, оплата здійснюється протягом 90 днів від дати отримання товару. Враховуючи умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до відомостей коносаменту від 10.04.2020 № UTRUST21040155, товар було завантажено на судно - 10.04.2021. Якщо рахунок сплачено, документами, що підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (п.2 ст.53 МКУ);
2) відповідно до п.4.2 контракту від 13.05.2020 № HL/1 у ціну товару включена виключно вартість пакування та маркування. Надані до митного оформлення комерційні документи (специфікація, інвойс) не містить інформації стосовно вартості послуг навантаження чи включення вказаних витрат до ціни товару;
3) заявленими умовами поставки FOB передбачено здійснення митних формальностей у країні відправлення продавцем. Крім того, відповідно до п.3.1.1 контракту, ціна товару включає ціну експортного митного оформлення товару. Всупереч зазначеному, митна декларація країни відправлення не надана до митного оформлення;
Крім того, при проведенні перевірки документів, які надані декларантом у підтвердження заявленої митної вартості товарів, посадовою особою митниці відносно спірної ЕМД №UA110150/2021/006423 від 05.07.2021 встановлені наступні розбіжності:
1) Відповідно до специфікації від 20.01.2021 № 2021-2B та інвойсу від 05.04.2021 № HL2021-2B, оплата здійснюється протягом 90 днів від дати отримання товару. Враховуючи умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до відомостей коносаменту від 26.04.2020 № UTRUST21040322, товар було завантажено на судно - 26.04.2021. Якщо рахунок сплачено, документами, що підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (п.2 ст.53 МКУ).
2) відповідно до п.4.2 контракту від 13.05.2020 № HL/1 у ціну товару включена виключно вартість пакування та маркування. Надані до митного оформлення комерційні документи (специфікація, інвойс) не містить інформації стосовно вартості послуг навантаження чи включення вказаних витрат до ціни товару;
3) заявленими умовами поставки FOB передбачено здійснення митних формальностей у країні відправлення продавцем. Крім того, відповідно до п.3.1.1 контракту, ціна товару включає ціну експортного митного оформлення товару. Всупереч зазначеному, митна декларація країни відправлення не надана до митного оформлення;
Поряд із цим, митний орган за результатами розгляду додатково поданих Декларантом документів зазначив, що надані прайс-лист та комерційна пропозиція компанії CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC не містять торгівельну марку. Комерційна пропозиція містить цінову інформацію виключно товарів, що містяться в спірних ЕМД.
Щодо наведених зауважень митного органу, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Стосовно вимоги митного органу про надання декларантом документів, що підтверджують оплату товару, суд звертає увагу на таке.
Як вже зазначено судом вище, у Специфікаціях №2021-2А та №2021-2В Сторонами було узгоджено такі умови оплати товару: протягом 90 днів з моменту поставки товару. Тобто суд акцентує увагу, що строк оплати за товар станом на день митного оформлення не настав. Отже, вказані твердження митниці про необхідність надання декларантом платіжних документів суд вважає безпідставними.
Більш того, суд наголошує, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких повинна здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів в достовірності задекларованої митної вартості.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування митним органом додаткових документів у декларанта.
Наведені висновки щодо умов оплати за товар неодноразово висловлювались Верховним Судом при прийнятті рішень по справам про коригування митної вартості, зокрема у постановах від 11.04.2018 у справі №804/4680/16, від 30.11.2018 у справі №815/4044/15, від 11.06.2019 у справі № 813/1755/17 від 29.07.2020 у справі №420/1709/19.
Щодо відсутності у наданих комерційних документах інформації про включення витрат на завантаження до ціни товару, суд звертає увагу на наступне.
Згідно з умовами Контракту конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. У разі використання правил Інкотермс FOB (вільно на борту) у порту відвантаження продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити завантаження товару на борт зазначеного покупцем судна в узгоджену дату або в межах обумовленого терміну в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також виконати митні формальності, необхідні для вивозу. Покупець повинен за свій рахунок зафрахтувати судно і своєчасно сповістити продавця про терміни, умови та місце навантаження, назву, часу прибуття судна. Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення (п.3.1 та п.3.1.1 Контракту).
Крім того, у Специфікаціях №2021-2А та №2021-2В Сторонами визначені умови умовах поставки FОВ Chongqing (Китай) у відповідності до Інкотермс 2010.
Відповідно до Інкотермс 2010 умови поставки FOB (… named port of shipment) англ. Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) означають, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміну FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту.
Тобто, базис поставки FОВ «Інкотермс 2010» покладає на продавця обов`язок по виконанню експортних митних процедур для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні. Покупець зобов`язаний оплатити фрахт судна, розвантажити в порту прибуття, виконати імпортне митне оформлення з оплатою імпортних мит і зборів, і доставити товар до місця призначення.
Отже, складовими митної вартості відповідно до умов поставки товару є інвойсна вартість товару та вартість міжнародного морського перевезення (фрахту) товару з порту відправлення в порт призначення (до кордону України).
Суд також звертає увагу на правові висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 02.03.2018 по справі № 804/2997/17, від 12.03.2019 по справі №817/604/17, згідно з якими термін FOB Інкотермс 2010 передбачає оплату продавцем витрат на завантаження вантажу на борт судна, а тому доводи позивача щодо відсутності як підстав, так і доказів сплати ним зазначених витрат є обґрунтованими». У розумінні Інкотермс 2010 термін «вартість і фрахт» означає, що постачальник оплачує, всі витрати, які необхідні для доставки товару до порту призначення, в тому числі витрати по навантаженню товару на борт судна та будь-які збори в зв`язку з вивантаженням товару у порту призначення, які за умовами договору покладаються на продавця. Витрати на транспортування по країні продавця та завантаження на борт судна не потребують додаткового підтвердження для цілей визначення митної вартості товару, поставленого відповідно до умов договору поставки та за інвойсом. Таким чином, зазначені митницею витрати на навантаження товару на борт судна не потребують додаткового підтвердження в даних випадках.
Разом із цим, суд наголошує, що відповідно до п.7 ч.3 ст.53 МК України копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається для підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом (за наявності).
В той же час, суд вважає звернути увагу, що у пунктах 3.5 та 3.6. Контракту сторонами узгоджені документи, які повинні надаватись компанією-продавцем для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація країни відправлення відсутня. Тобто, Покупець не має права вимагати від іншої сторони документи, надання яких не передбачено Контрактом.
Окрім того, суд наголошує, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 19.03.2019 у справі № 810/4116/17, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути самостійною підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, а надання митної декларації країни відправлення не є обов`язковим для підтвердження митної вартості товару.
До митного оформлення спірного товару декларантом в якості підтвердження витрат на транспортування було надано:
Відповідно до пункту 2.2 Договору на протязі 5-10 днів після виходу судна з порту відправлення Перевізник видає коносамент. Коносамент направляється Замовнику в електронній копії, що буде мати таку саму юридичну силу, як і оригінал. Перевізник видає коносамент, який є достатнім доказом здійснення перевезення та підставою для вивантаження та подальших операцій з вантажем в порту призначення.
Пунктами 4.1-4.2 Договору визначено, що загальна сума цього Договору складається з сум, що наведені в рахунках (інвойсах) та/або актах виконаних робіт, що виставлені Перевізником Замовнику. Замовник сплачує виставлений Перевізником рахунок (інвойс) на оплату морського перевезення (фрахту) вантажів на протязі 45 календарних днів з дати вивантаження контейнерів в порту.
Відповідно до п.4.3 Договору у випадку перевантаження (перевалки) контейнера (контейнерів) на інше судно в проміжному порту, вартість даного перевантаження включається в загальну вартість морського перевезення (фрахту), що зазначена в рахунку (інвойсі) та акті виконаних робіт.
Перевізником «Global Container Lines Latvija SIА» в рамках укладеного договору видано коносамент № UTRUST21040155 від 10.04.2021.
Поряд із цим, перевізником «Global Container Lines Latvija SIА» ТОВ «ПК «ДТЗ» було видано довідку про транспортні витрати від 08.06.2021, за якою вартість транспортування вантажу в контейнері MRKU5354016, MRKU0826467, MRKU15581163, MRKU9082582, TGHU6709428 за маршрутом Чонгкінг, Китай - Південний, Україна складає 5350 дол. США, без ПДВ. В довідці також вказано, що вантаж додатково не страхувався. Перевантаження контейнерів враховано.
Перевізником «Global Container Lines Latvija SIА» в рамках укладеного договору видано коносамент № UTRUST21040322 від 26.04.2021.
Поряд із цим, перевізником «Global Container Lines Latvija SIА» ТОВ «ПК «ДТЗ» було видано довідку про транспортні витрати від 23.06.2021, за якою вартість транспортування вантажу в контейнері MRKU8922430 за маршрутом Чонгкінг, Китай - Південний, Україна складає 1070 дол. США, без ПДВ. В довідці також вказано, що вантаж додатково не страхувався. Перевантаження контейнерів враховано.
Суд акцентує, що всі наведені документи на транспортування були надані Декларантом до митного органу разом із спірними ЕМД. При цьому, Договором не передбачено надання Перевізником інших перевізних документів.
Водночас, суд наголошує, що за умовами Договору перевантаження (перевалки) контейнера (контейнерів) на інше судно в проміжному порту включається в загальну вартість морського перевезення (фрахту), що зазначена в рахунку (інвойсі) та акті виконаних робіт. Тобто, твердження митниці про те, що наявність перевантаження свідчить про наявність іншого транспортного документу та наявність додаткових витрат пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший повністю спростовуються наявними у матеріалах справи доказами, які надавались декларантом відповідачу разом із спірними ЕМД.
Окрім того, суд звертає увагу, що зазначення в коносаментах № UTRUST21040155 від 10.04.2021 та № UTRUST21040322 від 26.04.2021 компанії «ICS LTD в якості особи, до якої треба звертатись в порту вивантаження з питань доставки вантажу, жодним чином не свідчить про наявність договірних стосунків з цією компанією ТОВ «ПК «ДТЗ» в рамках договору фрахту №1510/912/2019. Як пояснено позивачем та не спростовано відповідачем в ході судового розгляду, компанія «ICS LTD» є агентом морської лінії (морським агентом) в порту призначення та у декларанта відсутні договірні стосунки з вказаною компанією.
Щодо інших запитуваних митницею під час проведення консультації додаткових документів, суд вважає за необхідне зазначити, виписка з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, каталоги фірми - виробника в силу положень ч.3 ст. 53 МК України є додатковими документами та надаються декларантом за наявності виключно у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Проте, митним органом у повідомленні про необхідність надання додаткових документів жодним чином не обґрунтовано які саме розбіжності можуть усунути саме вказані митним органом документи.
Суд також вважає необґрунтованими зауваження митниці до додатково наданого декларантом прайс-листа, оскільки прайс-лист є документом довільної форми, до якого чинне законодавство не встановлює вимог щодо форми та змісту. Наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов оплати, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.
Стосовно аргументів відповідно до цінової бази даних митних органів наявні митні оформлення подібних товарів за ціною за одиницю вище ніж заявлена, суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Наведений висновок узгоджується зі сталою правовою позицією Верховного Суду, яка викладена зокрема у постановах від 23.07.2019 по справі № 1140/3242/18 та від 02.03.2021 у справі № 380/842/20.
Крім того, суд звертає увагу, що згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Проте, суд наголошує, що в графі 33 спірного рішення про коригування митної вартості товарів міститься лише посилання на цінову інформацію, обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів за певними митними деклараціями без посилання комерційні умови тощо. При цьому, умови поставки за використаними деклараціями у більшості не відповідають умовам за спірною ЕМД, а також щодо товарів №29 та №30 митницею використані ЕМД які подані до митного оформлення пізніше, ніж спірна ЕМД.
Таким чином, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем в ході судового розгляду не було обґрунтовано взаємозв`язок між встановленими митним органом під час митного оформлення спірної ЕМД розбіжностями із складовими митної вартості заявленого до митного оформлення ТОВ «ПК «ДТЗ».
При цьому, слід зазначити, спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Такий висновок суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 19.02.2019 в справі №805/2713/16-а.
Отже, з урахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку, що виявлені митним органом розбіжності є формальними та несуттєвими, які не впливають на рівень заявленої митної вартості, тому доводи відповідача про те, що подані позивачем документи не дозволяли у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни, не відповідають встановленим фактичним обставинам справи.
Відповідно до положень ст. 53 Митного кодексу України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи, проте не надання додаткових документів не є підставою для здійснення коригування митної вартості.
Водночас, суд наголошує, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Проте, відповідачем під час судового розгляду не надано жодних доказів недостовірності заявленої ТОВ «ПК «ДТЗ» вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Наведений висновок корелюється з правовою позицією, що викладена в постанові Верховного Суду від 13.02.2020 по справі №810/1175/16.
Отже, з огляду на фактичні обставини справи та, враховуючи правові позиції Верховного Суду, суд приходить до висновку, що в заявленому розгляду спорі розбіжності, на які посилається відповідача, не могли свідчили про наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.
Відповідно до ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57 МК України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57 МК України).
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).
Відповідно до п.4 ст.57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1 ст.57 МК України.
Судом також враховано, що в спірному рішення митним органом не було підтверджено належними доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар; не спростована правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом; не доведена наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем.
Також, суд звертає увагу, що митниця, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за резервним методом, не вказала, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навела порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем частини 2 статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятих рішень.
Наведена позиція узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 09.04.2020 по справі №826/4827/16.
Таким чином, суд приходить до висновку, що митний орган в ході судового розгляду не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.03.2006 №3477-ІV суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Більш того, суд звертає увагу, що Верховний Суд у справі №815/1670/17 зазначив, що в силу частини другої статті 55 МК України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства. Крім того, якщо у спірних рішеннях не наведено обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості, що є самостійною підставою для їх скасування.
Вказана правова позиція застосована також у постанові Верховного Суду від 10.06.2020 у справі № 1.380.2019.004752.
З огляду на викладене, з урахуванням правових висновків Верховного Суду, суд приходить до висновку про неправомірність спірних рішень Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару вартості від 23.06.2021 №UA110150/2021/000120/1 та від 06.07.2021 №UA110150/2021/000063/1, а також наявність підстав для їх скасування.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 1 статті 139 КАС України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Водночас, суд враховує, що за практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Щокін проти України») вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, є майновою.
Верховний Суд у постанові від 16.03.20 у справі № 1.380.2019.001962 відступив від правової позиції, викладеної в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду, та сформулював правовий висновок, відповідно до якого при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову в розумінні пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.
Відповідно до вимог Порядку заповнення митної декларації (затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.12 № 651), в гр. 47 «Нарахування платежів» окремим рядком відображена різниця між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом, яка позначена у 5-ій колонці гр. 47 «Спосіб платежу» (СП) кодом способу розрахунку 55, відповідно до Класифікатора способів розрахунку (затверджений наказом Міністерства фінансів України від 20.09.12 № 1011).
Різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні від 22.06.2021 №UA110150/2021/000120/1, складає 1 004 186,48 грн., що відображено у 5-ій колонці ЕДМ №UA110150/2021/009773 від 23.06.2021, гр. 47 «Спосіб платежу» (СП) кодом способу розрахунку 55.
Поряд із цим, різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні від 06.07.2021 №UA110150/2021/000063/1, складає 210 165,83 грн., що відображено у 5-ій колонці ЕДМ №UA110150/2021/0064863 від 06.07.2021, гр. 47 «Спосіб платежу» (СП) кодом способу розрахунку 55.
Таким чином, оскаржувані рішення порушують майнові права позивача в частині різниці між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом на загальну суму 1 214 352,31 грн. Отже, сума позову складає 1 214 352,31 грн.
За положеннями частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 3 статті 4 Закону №3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020 №1082-ІХ передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2021 року становить 2 270,00 гривень.
Таким чином, позивач мав сплатити судовий збір за подання цього адміністративного позову у розмірі 18 215,30 грн. (1 214 352,31 грн. х 1,5%).
Тобто, судовий збір у загальному розмірі 18 215,30 грн, сплачений ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» при поданні до суду адміністративного позову відповідно до платіжного доручення від 13.12.2021 №1816, підлягає стягненню з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань.
При цьому, суд зазначає, що позивачем згідно платіжного доручення від 13.12.2021 №1816 було сплачено судовий збір у розмірі 22 700,00 грн. Тобто, судовий збір, сплачений під час подачі позову, у сумі 4 484,70 грн. (22 700,00 грн. - 18 215,30 грн.) є надмірно сплачений та може бути повернутий за окремою заявою у відповідності до ст.7 Закону України «Про судовий збір».
Крім того, суд звертає увагу, що під час розгляду даної справи в суді позивач очікує також понести судові витрати у вигляді оплати професійної правничої допомоги в сумі приблизно 5000 грн.
Пунктом 1 частини 3 статті 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Суд зазначає, що на момент судового розгляду справи у матеріалах справи міститься копія довіреності на представництво адвокатом Молочком А.О. інтересів позивача у суді, копія свідоцтва на право зайняття адвокатською діяльністю та копія договору про надання професійної правової допомоги від 26.07.2021 (за умовами якого розмір гонорару Адвоката погоджується Сторонами у Специфікаціях), проте інші докази, які б підтверджували розмір витрат на надання правової допомоги, відсутні.
З огляду на вищевикладене, у суду відсутні правові підстави для стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань з Дніпровської митниці витрат на правничу допомогу пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому, суд звертає увагу, що позивач не позбавлений права звернутись із відповідною заявою в порядку, визначеному ч.7 ст.139 КАС України.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Визнати протиправними та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товару від 23.06.2021 №UA110150/2021/000120/1 та від 06.07.2021 №UA110150/2021/000063/1.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» за рахунок бюджетних асигнувань з Дніпровської митниці судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 18 215,30 грн. (вісімнадцять тисяч двісті п`ятнадцять гривень тридцять копійок).
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно