Справа № 160/3792/22
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2022-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 червня 2022 року Справа № 160/3792/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Синельниківського районного споживчого товариства про застосування заходів реагування,-
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Синельниківського районного споживчого товариства в якому просить:
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачем допущені порушення пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які викладені в акті перевірки від 19.11.2021 №218. Зазначені порушення у добровільному порядку відповідачем не усунуті, у зв`язку із чим, подальша експлуатація об`єктів, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Каштанова, будинок 25 із вказаними порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку із чим, є потреба у вжитті заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) вказаного об`єкту до повного усунення порушень.
Ухвалою суду від 19.04.2022р. відкрито провадження у справі та відповідно до частини 2 статті 257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалу про відкриття провадження у справі направлено на адресу відповідача зазначену у позовній заяві, яка співпадає з відомостями зазначеними в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення, проте на адресу суду повернувся конверт із штампом поштового відділення "адресат відсутній за вказаною адресою".
Ч.11 ст.126 КАС України передбачено, що у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається що така повістка вручена належним чином.
Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. У разі невручення рекомендованого листа з позначкою Судова повістка рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення. Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику.
З аналізу вищенаведених норм чинного законодавства можна дійти висновку, що примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками за закінченням терміну зберігання, адресат вибув, адресат відсутній тощо, з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.
Наведена позиція узгоджується висновками неодноразово викладеними Верховним Судом, зокрема, в ухвалах від 29.05.2019 у справі №539/2741/17, від 04.04.2019 у справі №820/5676/17 та від 11.03.2019 у справі №810/2887/17.
Отже, відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України ухвала суду про відкриття провадження від 19 квітня 2022 року вважається належним чином врученою.
Відповідач відзиву на позовну заяву або будь-яких пояснень з приводу заявлених позовних вимог не надав.
Зважаючи на те, що відповідача було належним чином повідомлено про відкриття провадження у справі, своїм правом на подання відзиву відповідач не скористався, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.
На підставі ч.6 ст.162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено, що у період з 08.11.2021 по 19.11.2021 відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» проведено планову перевірку Синельниківського районного споживчого товариства (далі - Синельниківське РайСТ) за адресами: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; вулиця Каштанова, будинок 25, за результатами якої складено Акт перевірки №218 від 19.11.2021р.
Згідно вказаного Акту перевірки, встановлено факти порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного стану, що створює загрозу життю та здоров`ю людей під час діяльності вказаної бази відпочинку, а саме:
Адміністративна будівля (вул.Богми, будинок 24):
- Особа відповідальна за виконання заходів з цивільного захисту та техногенної безпеки не пройшла навчання у сфері цивільного захисту (Пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ);
- Посадовою особою не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (Пункт 16 розділу II ППБУ);
- Персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання (Пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ);
- Приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 «Графічні символи. КОЛЬОРИ ТА ЗНАКИ БЕЗПЕКИ. Зареєстровані знаки безпеки» (Пункти 8 розділу II ППБУ);
- Керівник об`єкта, підприємства забезпечив утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та забезпечив їх технічне обслуговування (Пункт 2.2 глави 2 розділу НІ ППБУ);
- Приміщення не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації (Пункт 1.2 глави 1 розділу УППБУ);
- Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання. Мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ (Пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);
- З`єднання жил проводів та кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Допускається улаштування та експлуатація тимчасової електромережі (Пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі (Пункт 1.18 глави 1 розділу);
- експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією (IV ППБУ);
- Приміщення не доукомплектовані сертифікованими первинними засобами пожежогасіння (Розділ V, глава 3, Пункти 3.6, 3.8, 3.9 ППБУ);
- Переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (Пункт 3.10 глави 3 розділу УППБУ);
- Не забезпечено будівлю нормованою кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013, п. 6.2.3, табл.4 (Пункт 22 розділу II ППБУ);
Адміністративна будівля (вул.Каштанова, 25):
- Персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання (Пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ);
- Приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ IN ISO 7010:2019 «Графічні символи. КОЛЬОРИ ТА ЗНАКИ БЕЗПЕКИ. Зареєстровані знаки безпеки» (Пункти 8 розділу II ППБУ);
- Приміщення не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації (Пункт 1.2 глави 1 розділу УППБУ);
- Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання. Мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ (Пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);
- З`єднання жил проводів та кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (Пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Допускається улаштування та експлуатація тимчасової електромережі (Рункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією (Пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Приміщення не доукомплектовані сертифікованими первинними засобами пожежогасіння (Розділ V, глава 3, Пункти 3.6, 3.8, 3.9 ППБУ);
- Переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (Пункт 3.10 глави 3 розділу УППБУ);
- Не забезпечено будівлю нормованою кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013, п. 6.2.3, табл.4 (Пункт 22 розділу II ППБУ);
- Персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання (Пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ);
- Приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 «Графічні символи. КОЛЬОРИ ТА ЗНАКИ БЕЗПЕКИ. Зареєстровані знаки безпеки» (Пункти 8 розділу II ППБУ);
- Приміщення не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації (Пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ);
- Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання. Мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ (Пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);
- З`єднання жил проводів та кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (Пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Допускається улаштування та експлуатація тимчасової електромережі (Пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Приміщення не доукомплектовані сертифікованими первинними засобами пожежогасіння (Розділ V, глава 3, Пункти 3.6, 3.8, 3.9 ППБУ);
- Переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (Пункт 3.10 глави 3 розділу УППБУ);
- Не забезпечено будівлю нормованою кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013, п. 6.2.3, табл.4 (Пункт 22 розділу II ППБУ);
- Персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання (Пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ);
- Приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 «Графічні символи. КОЛЬОРИ ТА ЗНАКИ БЕЗПЕКИ. Зареєстровані знаки безпеки» (Пункти 8 розділу II ППБУ);
- Приміщення не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014«Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації (Пункт 1.2 глави 1 розділу УППБУ);
- Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання. Мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ (Пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);
- З`єднання жил проводів та кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (Пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);
- Приміщення не доукомплектовані сертифікованими первинними засобами пожежогасіння (Розділ V, глава 3, Пункти 3.6, 3.8, 3.9 ППБУ);
- Переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (Пункт 3.10 глави 3 розділу УППБУ);
- Не забезпечено будівлю нормованою кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-74:2013, п. 6.2.3, табл.4 (Пункт 22 розділу II ППБУ);
- На ринок (крім критих) незалежно від площі схема розміщення будівель, торговельних рядів, кіосків, павільйонів, контейнерів, торговельних місць, палаток не розроблена й не узгоджена з ДСНС (Пункти 1, 2 розділу III ППБ на Р);
- Для всіх будівель і приміщень виробничого та складського призначення, лабораторій, розташованих на території ринку, у тому числі для зовнішніх складських дільниць, категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки не визначена (Пункт 12 розділу III ППБ на Р);
- Для контролю працездатності мережі системи зовнішнього протипожежного водопроводу 1 раз на рік не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акта (Підпункт 4 Пункт 2.11 глави 2 розділу УППБУ);
- Територію не забезпечено відповідними знаками безпеки згідно з ДСТУ EN ISO 7010:2019 «Графічні символи. КОЛЬОРИ ТА ЗНАКИ БЕЗПЕКИ. Зареєстровані знаки безпеки» (Пункти 8 розділу II ППБУ);
- Територія підприємства первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку, не забезпечено (Пункт 3.6 глави 3 розділу УППБУ);
- Системи оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей на ринках, розміщених на відкритих майданчиках, забезпечують виразну чутність повідомлень, що передаються, у цілому на всій площі ринку, а за необхідності - послідовно або вибірково в окремих секторах (ділянках) (Пункт 3 глави 1 розділу VI ППБ на Р);
- Інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії не розміщено (Пункт 3 частини першої статті 20 КЦЗУ).
З огляду на наявність вищевказаних порушень, на думку позивача, подальша експлуатація об`єктів, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Каштанова, будинок 25 Синельниківського районного споживчого товариства створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до пп.39 п.4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 на ДСНС України покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно - правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Згідно пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області затвердженого наказом ДСНС України № 3 від 04.02.2013 року (у редакції наказу ДСНС України від 21.09.2017 №507) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Статтею 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності державний нагляд (контроль) визначено діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 1 статті 64 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно до частини 1 статті 65 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: 1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування; 2) суб`єктів господарювання; 3) аварійно-рятувальних служб.
У відповідності до пп.12 п.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Пункт 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України зазначає, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
Згідно ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо -небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Як встановлено підпунктами 1, 4, 6, 8 пункту 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Відповідно до п. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Відповідно до пп. 1, 2, 3, 4, 8, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок:
забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання;
забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту;
розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії;
організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання;
здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки;
здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій;
розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впроваджений досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання;
забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки;
утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням;
здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
З аналізу наведених норм вбачається, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації приміщення за призначенням.
При цьому, поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним.
При обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі відповідача, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Вказана правова позиція узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у його постанові від 19.09.2019р. у справі №420/6512/18, яка підлягає обов`язковому врахуванню судом першої інстанції відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.
Так, актом перевірки відповідача №218 від 19.11.2021р. виявлено 56 порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Таким чином, суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація об`єктів, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Каштанова, будинок 25 Синельниківського районного споживчого товариства створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки:
- відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації;
- відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху;
- відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків;
- відсутність відповідних знаків безпеки може призвести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння;
- відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;
- при відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки іа захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- при не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- при порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур),та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- при відсутності схеми підключення електрощиту з пояснювальним написом унеможливлюється у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окремого приміщення;
- при використанні тимчасових електричних мереж та порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- при допущенні експлуатації кабелів з пошкодженою ізоляцією, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм (національних стандартів) призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та великих підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;
- при неузгодженні в органах державного нагляду у сфері пожежної безпеки схеми розміщення ринку, пожежними підрозділами втрачається інформація про наявність та кількість первинних засобів пожежогасіння, ширини проходів (проїздів) між торговельними рядами, інші необхідні розміри, місця розміщення пожежних гідрантів та відстані від них до ринку, кількість в`їздів на територію, що унеможливлює оперативність ліквідації надзвичайної ситуації, рятування людей та їх матеріальних цінностей;
- не відповідність технічного стану пожежних кранів та гідрантів, водойм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;
- при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного припинення використання будівель та споруд судом має ураховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених порушень, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Застосування заходу реагування у вигляді повного припинення використання будівель та споруд відбувається до часу усунення відповідачем виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей. Таким чином, його застосування після усунення виявлених порушень втрачає ту регулятивну функцію, яку покладену законодавцем в основу і правову підставу застосування такого заходу впливу.
Аналогічний правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 28 листопада 2019 року справа №820/4971/16.
Приймаючи до уваги викладене, позовні вимоги позивача в частині застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Каштанова, будинок 25 Синельниківського районного споживчого товариства, до повного усунення порушень, зазначених в Акті перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 19.11.2021 №218 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволення.
Разом з тим, не підлягають задоволенню позовні вимоги позивача в частині встановлення у судовому рішенні способу і порядку його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Каштанова, будинок 25 Синельниківського районного споживчого товариства, до повного усунення порушень.
Так, питання щодо встановлення способу і порядку виконання судового рішення врегульовано ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України, що віднесена до Розділу ІV «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративних справах», при цьому, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч.3 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства Україна).
З аналізу наведеного вбачається, що встановлення способу і порядку виконання судового рішення можливе лише на стадії виконання судового рішення у разі наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Відповідно до положень ч.1 ст.370 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що є обов`язковим та підлягає виконанню лише те судове рішення, яке набрало законної сили.
Згідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Частиною 1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що апеляційна скарга, зокрема, на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, при цьому, у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Таким чином, виходячи з наведених процесуальних норм, вбачається, що є обов`язковим та підлягає виконанню лише те судове рішення, яке набрало законної сили, при цьому, на момент складання повного судового рішення, прийнятого в порядку письмового провадження, таке судове рішення є таким, що ще не набрало законної сили, а тому і підстави для встановлення способу і порядку виконання судового рішення до моменту набрання такого судового рішення законної сили у адміністративного суду відсутні, виходячи з положень Кодексу адміністративного судочинства України.
Таким чином, у наведеній частині позовних вимог адміністративний позов задоволенню не підлягає.
Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для часткового задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. ст.241-250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Богми, будинок 24; будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., місто Синельникове, вулиця Каштанова, будинок 25 Синельниківського районного споживчого товариства (код ЄДРПОУ - 01746014), до повного усунення порушень зазначених в Акті від 19.11.2021р. №218.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Турлакова