Справа № 160/1819/22
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 серпня 2022 рокуСправа № 160/1819/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, податкової вимоги, -
1. 26.01.2022 ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування:
2. Ухвалою суду від 31.01.2022 позовну заяву залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.
4. Ухвалою суду від 14.02.2022 клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду задоволено, визнано поважними причини пропуску строку звернення та поновлено позивачеві строк звернення до суду із цим позовом, прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено строки для подання заяв по суті спорі, витребувано докази.
5. 31.03.2022 відповідач надав відзив.
6. Ухвалою суду від 08.07.2022, із встановленням строку надання протягом 10 робочих днів, з дня отримання копії ухвали, витребувано:
- від ГУ ДПС у Дніпропетровській області: 1) копію фінансової звітності банку, в якій відображено нарахування додаткового за 2016 рік позивачу за формою 1-ДФ.
7. Ухвала від 08.07.2022 отримана:
- адвокатом позивача засобами електронного зв`язку 13.07.2022;
- позивачем засобами поштового зв`язку 22.07.2022;
- банком засобами поштового зв`язку 18.07.2022;
- відповідачем під розписку 14.07.2022.
8. На виконання ухвали суду від 08.07.2022 банк надав інформацію 01.08.2022, відповідач надав копію фінансової звітності, позивач у встановлений строк пояснень не надав.
11. Таким чином, при визначенні позивачу грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з суми прошеного боргу відповідач безпідставно не застосував норми пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України і протиправно нарахував податкові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб та податкові зобов`язання з військового збору, а також штрафних санкцій, а тому оскаржувані податкові повідомлення-рішення та податкова є протиправними та підлягають скасуванню.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
12. Відповідач, із посиланням на обставини встановлені актом перевірки, проти позову заперечив повністю, зазначивши, що основна сума боргу (кредиту) як сума анульованої заборгованості фізичної особи у розмірі 1002133,92 грн була включена банком до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків і сум утриманого з них доходу (форма № 1-ДФ) за II квартал 2016 року. Банком виконано всі функції податкового агента.
13. Відповідно до підпункту 164.2.17 «д» пункту 164.2 статті 164 ПК України боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній декларації.
14. Основна сума боргу (кредиту) платника податку прощена (анульована) кредитором за його самостійним рішенням є доходом такого платника.
15. Визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є приріст показників фінансового та/або майнового стану платника податку. При прощенні (анулюванні) заборгованості особа одержує економічну вигоду у вигляді збереження активів у силу припинення належного кредитору права вимоги та кореспондуючого цій вимозі обов`язку боржника витрачати кошти на погашення заборгованості за кредитом.
16. Аналогічна правова позиція неодноразово викладена у постановах Верховного Суду від 24.10.2018 у справі № 826/6896/17, від 01.10.2019 № 826/4578/17, від 29.01.2019 № 821/707/17, від 19.06.2020 № 260/769/19, від 07.10.2021 у справі № 540/1875/19.
17. Отже, що під додатковим благом розуміється основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.
19. В силу колізійного принципу пріоритету норми акта, виданого пізніше, до правовідносин, які виникли у зв`язку із прощенням банками з 01.01.2015 боргу позичальникам за кредитами в іноземній валюті, які не було погашено до 01.01.2014 та валюту зобов`язання за якими було змінено з іноземної на національну, застосовуються норми пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України.
20. Відповідач зазначив, що Верховний Суд у постановах від 20.06.2018 (справа № 804/4182/17), від 29.01.2019 (справа № 821/707/17), від 05.11.2019 (справа № 821/465/17) виклав правову позицію про те, що на анульовану банком суму не поширюються положення пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України, адже відносно заборгованості по кредитному договору відсутні такі умови, як зміна валюти зобов`язання за кредитом з іноземної валюти у гривню та прощення розміру різниці, відповідно. Поняття фінансового кредиту, яке міститься в ПК Україну не змінює суті взаємовідносин сторін, шо мали місце у відповідності із кредитним договором в іноземній валюті, а також валюти основної суми боргу (кредиту) позивача, яка фактично була прошена (анульована) кредитором.
21. У постанові від 18.01.2021 (справа № 120/935/19-а) Верховний Суд констатував, що датою зміни валюти зобов`язання за кредитом, отриманим позивачем за кредитним договором, є дата підписання між кредитором та позивачем додаткового до кредитного договору відповідно до якого сторони домовились, шо повернення кредиту та сплата процентів буде здійснюватися в національній валюті України - гривні із застосуванням для розрахунку платежу офіційного курсу долара США до української гривні, встановленого НБУ на день сплати.
22. Крім того, у постановах від 19.07.2019 (справа № 826/4240/18), від 04.06.2020 (справа № 826/7305/17), від 18.01.2021 (справа № 120/935/19-а) Верховний Суд дійшов висновку, що для правовідносин, які виникають у сфері справляння податків, не має правового значення те, яким чином кредитор обліковував відповідну суму прощеного боргу у своєму бухгалтерському обліку, а кваліфікація таким кредитором прощеного боргу позичальника його оподатковуваним доходом та надання до фіскальної служби відповідного податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку, не впливає на податкові зобов`язання позивача.
23. Згідно додаткової угоди не зазначено про зміну валюти, а лише визначено умови здійснення анулювання боргу.
24. Отже, доводи платника податків, наведені у позові, не спростовують самого факту встановлення зазначеного порушення та не є підставою для скасування податкових повідомлень-рішень.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
25. 24.09.2007 між Закритим акціонерним товариством «ОТП Банк» (банк) та ОСОБА_2 (позичальник) укладено кредитний договір № ML-302/330/2007, відповідно до пункту 2 частини № 1 якого банк надає позичальнику кредит, а позичальник приймає його на наступних умовах:
- дата остаточного повернення кредиту: 24.09.2037.
26. Пунктом 3 кредитного договору № ML-302/330/2007 від 24.09.2007 сторони домовились, що для розрахунку процентів за користування кредитом буде використаний фіксований відсоток 3,99% річних.
27. Пунктом 1.11 частини № 2 кредитного договору № ML-302/330/2007 від 24.09.2007 визначено:
- підпункт 1.11.1: усі платежі для повернення суми кредиту та сплати процентів за користування кредитом повинні здійснюватись позичальником у валюті кредиту в строки та на умовах, встановлених цим договором;
- підпункт 1.11.1.1 інші платежі, згідно з цим договором, розраховуються у валюті кредиту і підлягають сплаті у валюті України, виходячи з валютного курсу НБУ на день сплати.
28. 06.05.2016 між Публічним акціонерним товариством «ОТП Банк» (банк) та ОСОБА_1 (позичальник) укладено додатковий договір № 5 до кредитного договору № ML-302/330/2007 від 24.09.2007, відповідно до пункту 2.1 якого сторони домовились внести зміни та доповнення до кредитного договору наступного змісту:
- підпункт 2.1.1: сторони домовились, що позичальник 06.05.2016 зобов`язується погасити боргові зобов`язання в розмірі 6150 швейцарських франків, що в еквіваленті по курсу НБУ на день укладення цього додаткового договору складає 160410,33 грн;
- підпункт 2.1.2: за умови належного виконання позичальником умов кредитного договору та цього додаткового договору сторони домовились:
- застереження: позичальник стверджує, що банк проінформував його про необхідність сплати податків та зборів з суми прощеного боргу (в тому числі у разі її зміни), у випадках, передбачених законодавством України;
- пункт 3.7: підписанням цього додаткового договору позичальник підтверджує, що банк повідомив його про необхідність відображення суми прощеного боргу у річній податковій декларації.
29. ПАТ «ОТП Банк» подало до контролюючого органу податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за формою № 1-ДФ, за ІІ квартал 2016 року, згідно із яким за порядковим номером 962 зазначено:
- сума нарахованого доходу (грн, коп): 1002133,92;
- сума виплаченого доходу (грн, коп): 1002133,92;
- сума утриманого податку (грн, коп): нарахованого 0,00; перерахованого 0,00;
- ознака доходу: 126.
30. Листом від 20.05.2017 № 1082/10/04-61-1301 контролюючий орган запропонував платнику податків надати інформацію про подання декларації про майновий стан і доходи, задекларувати отримані протягом 2016 року доходи, та, у разі необхідності, сплатити податок на доходи фізичних осіб.
32. Наказом ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 06.11.2017 № 6225-п, у зв`язку із отриманням інформації від АТ «ОТП Банк» щодо нарахування доходу у вигляді анулювання (прощення) заборгованості за кредитом, вирішено провести з 14.11.2017 документальну невиїзну перевірку фізичної особи ОСОБА_1 з питання своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору за період з 01.01.2016 по 31.12.2016. Виписано повідомлення № 2664 від 06.11.2017 на проведення перевірки.
1) підпункту 49.18.4 пункту 49.18 статті 49 ПК України внаслідок неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2016 рік;
2) абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164, пункту 167.1 статті 167 ПК України у зв`язку із отриманням додаткового блага у вигляді суми анульованої (прощеної) заборгованості за кредитом у результаті чого донараховано податку на доходи фізичних осіб за 2016 рік в розмірі 180260,09 грн;
обставини, встановлені актом перевірки
35. Перевіркою дотримання встановленого порядку подання податкової декларації встановлено, що податкова декларація про майновий стан і доходи за 2016 рік платником податків не надавалась.
36. ПАТ «ОТП Банк» здійснило списання кредитної заборгованості фізичній особі ОСОБА_1 у розмірі 1002133,92 грн.
37. Суми анульованої заборгованості у розмірі 1002133,92 грн було включено ПАТ «ОТП Банк» до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма № 1-ДФ) за ІІ квартал 2016 року за ознакою доходу 126. Податок у джерела виплати не нараховувався та до бюджету не сплачувався.
38. Відповідно до підпункту 164.2.17 (д) пункту 164.2 статті 164 ПК України сума анульованої (прощеної) заборгованості за кредитом, у разі якщо вона перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня звітного податкового року (у розрахунку на 2016 рік 689 грн) включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, та такий боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації, якщо кредитор повідомив платника податку боржника пророщення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено.
39. В порушення підпункту 164.2.17 (д) пункту 164.2 статті 164 та з урахуванням підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165, пункту 167.1 статті 167 ПК України за наслідками перевірки фізичної особи ОСОБА_1 у зв`язку з отриманням у місяці ІІ кварталу 2016 року 1002133,92 грн як додаткове благо у вигляді суми анульованої (прощеної) заборгованості за кредитом, донараховано податку на доходи фізичних осіб за 2016 рік у розмірі 180260,09 грн, а саме:
1002133,92 689 = 1001444,92;
1001444,92 х 18% = 180260,09.
40. Перевіркою правильності визначення бази оподаткування військовим збором встановлено, що для фізичної особи ОСОБА_1 була визначена база оподаткування військовим збором у розмірі 1001444,92 грн.
податкові повідомлення-рішення
- код 11010500, сума податкового боргу 241199,96 грн;
- код 18010700, сума податкового боргу 381,70 грн;
- усього 261667,49 грн.
відомості, надані банком
48. Пунктом 9 рішення підкомітету по роботі з проблемною заборгованістю від 27.04.2019 № 78 погоджено за кредитним договором № ML-302/330/2007 від 24.09.2017 в разі сплати клієнтом суми в розмірі 6150 швейцарських франків залишок заборгованості по кредиту та пеню списати в повному обсязі, в разі виконання підписати з клієнтом додатковий договір про прощення боргу та зупинити нарахування відсотків за дати підписання додаткового договору.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
49. Додаткові блага - це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу) (пункт 14.1.47 ПК України).
50. Відповідно до пункту «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України (в редакції, на час виникнення спірних правовідносин) до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається:
- 164.2.17. дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді:
д) основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.
51. Підпунктом 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 ПК України встановлено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються такі доходи:
- 165.1.55. основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності у сумі, що не перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року;
- сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.
52. Ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами (пункт 167.1 статті 167 ПК України).
53. Згідно із пунктом 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.
54. Підпунктами 1.1 1.6 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України встановлено:
- 1.1. платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу;
- 1.2. об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу;
- 1.3. ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту;
- 1.4. нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту;
- 1.5. відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу;
- 1.6. платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.
55. Підрозділ 1 розділу XX ПК України доповнено пунктом 8, згідно із Законом № 321-VIII від 09.04.2015, відповідно до якого:
- 8. не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на 01.01.2014, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 01.01.2014;
- дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 01.01.2015.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
56. Надаючи оцінку доводам сторін суд виходить із того, що позивач не погоджується із нарахуванням податку на доходи фізичних осіб та військового збору у зв`язку із незастосуванням відповідачем умов пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України, відповідач, заперечуючи проти позову, зазначає, що платником отримано дохід у вигляді прощення основної суми боргу за кредитом в іноземній валюті та укладена додаткова угода не передбачає зміни валюти зобов`язання.
57. Відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 01.01.2014, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 01.01.2014. Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 01.01.2015.
58. Тобто, курсова різниця, що виникла внаслідок знецінення національної валюти по відношенню до валюти прощеного боргу (кредиту), не відноситься до доходів платника податку та не підлягає оподаткуванню.
59. У силу колізійного принципу пріоритету норми акта, виданого пізніше, до правовідносин, які виникли у зв`язку із прощенням банками з 01.01.2015 боргу позичальникам за кредитами в іноземній валюті, які не було погашено до 01.01.2014 та валюту зобов`язання за якими було змінено з іноземної на національну, застосовуються норми пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України.
60. Застосування вимог абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України має місце виключно у випадку перевищення суми прощеного (анульованого) кредитором боргу над сумою курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України.
61. Зазначений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 25.05.2022 у справі № 280/4615/19, від 15.05.2018 у справі № 821/1594/17, від 19.07.2019 у справі № 826/4240/18.
62. Правовий висновок щодо застосування пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України сформульований у постанові Верховного Суду від 25.05.2022 у справі № 280/4615/19, ЄДРСР 104466949, згідно із яким для правильного встановлення правової природи анульованого (прощеного) кредитором боргу (кредиту) позивача (як курсової різниці, розрахованої відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, або додаткового блага, яке підлягає включенню до загального оподатковуваного доходу фізичної особи) необхідною умовою є дослідження судом характеру угоди між кредитором та позичальником щодо відповідної реструктуризації боргу та прощення його частини, зокрема, чи було змінено валюту зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню.
63. При вирішенні питання про можливість застосування преференцій щодо сплати податку на доходи фізичних осіб слід з`ясувати:
1) чи відбулась зміна валюти зобов`язання на гривню;
2) чи є більшою різниця, що розрахована відповідно до пункту 8 підрозділу І розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, яка не підлягає оподаткуванню, ніж сума боргу, що прощена кредитором позивачу. Якщо така різниця є меншою за розмір анульованого (прощеного) боргу, підстави стверджувати, що позивач внаслідок такого прощення отримав додаткове благо з настанням відповідних податкових наслідків відсутні.
65. Таким чином, вирішальним для надання оцінки доводам сторін є встановлення обставин, чи відбулась зміна валюти зобов`язання у спірних правовідносинах з швейцарського франку на гривню.
67. Підпунктом 1.11 частини № 2 кредитного договору № ML-302/330/2007 від 24.09.2007 визначено, що усі платежі для повернення суми кредиту та сплати процентів за користування кредитом повинні здійснюватись позичальником у валюті кредиту.
69. При цьому, у пункті 2.1.1 додаткового договору сторони домовились, що позичальник 06.05.2016 зобов`язується погасити боргові зобов`язання в розмірі 6150 швейцарських франків, що в еквіваленті по курсу НБУ на день укладення цього додаткового договору складає 160410,33 грн.
70. Підписанням додаткового договору № 5 від 06.05.2016, згідно із його пунктом 3.7, позичальник підтвердив, що банк повідомив його про необхідність відображення суми прощеного боргу у річній податковій декларації.
71. Суд зазначає, що додатковий договір № 5 від 06.05.2016 не містить умов, що повернення кредиту та/ або сплата процентів буде здійснюватись у національній валюті України, не містить умов щодо зміни валюти зобов`язання.
73. Позивач на пропозицію суду доказів зміни валюти зобов`язання за кредитним договором не надав.
74. Таким чином, суд зазначає, що матеріалами справи не підтверджено факт зміни валюти зобов`язання за отриманим кредитом з іноземної валюти у гривню, отже відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах умов пункту 8 підрозділу 1 розділу XX ПК України.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
75. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого позову, оскільки при нарахуванні сум податку на доходи фізичних осіб, військового збору та формуванні податкової вимоги контролюючим органом не допущено порушення норм податкового законодавства.
76. Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд, -
78. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.
Суддя І.О. Верба