Справа № 580/45/22
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/45/22 Суддя (судді) першої інстанції: Гарань С.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до "Лисянського будинку культури" Лисянської селищної ради Черкаської області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2021 року позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до "Лисянського будинку культури" Лисянської селищної ради Черкаської області, яким просив застосувати заходи реагування у вигляді повної заборони експлуатації будинків та споруд об`єкту, шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладення печаток) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених в акті від 08 жовтня 2021 року № 329.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права та зроблено помилковий висновок про те що неусунуті порушення самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі.

Додатково зазначив, що суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень відповідачем.

Відповідач подав до суду відзив, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги оскільки відповідачем усунуто частину порушень, а ті які не усунуті не створюють ризику завдання шкоди життю та здоров`ю населення.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи на підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області від 29 вересня 2021 року № 254 та посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 01 жовтня 2021 року №3974 позивачем проведено позапланову перевірку "Лисянського будинку культури" Лисянської селищної ради щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами позапланового заходу складено акт від 08 жовтня 2021 року №329 яким встановлено наступні порушення:

1. перший поверх приміщення Будинку культури не обладнано автоматичною системою пожежної сигналізації (п. 1.2 розділу V ППБУ);

2. автоматична пожежна сигналізація на другому поверсі Будинку культури перебуває в несправному стані, договір на постійне та обов`язкове обслуговування з державною аварійно - рятувальною службою не укладено (п.1.1 розділу V ППБУ);

3. відповідальна особа за протипожежний стан не пройшла навчання з пожежної безпеки та не має відповідного посвідчення (п. 16 розділу II ППБУ);

4. не проведено заміри опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ;

5. не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників відповідно до Правил експлуатації вогнегасників (п. 3.17 розділу V ППБУ);

6. приміщення Будинку культури не забезпечено необхідною кількістю вогнегасників (п.п. 3.6, 3.9 розділу УППБУ, п.п. 7, 8 розділу VI Наказу МВС від 15 січня 2018 року № 25);

7. керівником об`єкту не пройдено навчання з питань пожежної безпеки, передбачене Порядком здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 (п. 16 розділу II ППБУ);

8. не забезпечено в нічний час доби освітлення зовнішніх пожежних драбин, протипожежного обладнання, входів до будинків та споруд (п. 1.10 розділу III ППБУ);

9. не пофарбовано зовнішні пожежні сходи на будівлі Будинку культури (п. 2.15 розділу III ППБУ);

10. на шляхах евакуації (коридор 1 поверху Будинку культури) допущено облицювання стін та стелі горючими матеріалами, які мають пожежну небезпеку вище, ніж Г2, В2, Д2, Т2 (п.п. 2.17, 2.23 розділу III ППБУ);

11. приміщення Будинку культури не обладнано системою оповіщення 2 типу (п. 1.2 розділу V ППБУ);

12. не забезпечено безперешкодного забору води пожежними автомобілями з пожежного водоймища, яке до того ж не заповнено водою (п. 1.1; пп. 2.1 розділу V ППБУ);

13. внутрішнє протипожежне водопостачання перебуває в не справному стані (п. 1.1 розділу V ППБУ);

14. горючі декорації, сценічне оформлення, дерев`яні конструкції сценічної коробки не оброблено вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (п. 2.3 розділу VI ППБУ);

15. відсутні шафи з індивідуальними засобами захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі (п. 2.29 розділу VI ППБУ).

З метою реалізації владних повноважень щодо зупинення експлуатації будівлі "Лисянського будинку культури" Лисянської селищної ради Черкаської області ГУ ДСНС у Черкаській області звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов до висновку про те, що неусунуті відповідачем порушення самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, але можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі. Проте оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і він безпосередньо не виникає внаслідок вказаних порушень, останні можуть бути усунені шляхом виконання відповідачем припису позивача.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 4 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За змістом п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 (Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з п. 3 Положення № 1052 основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Отже можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС у Черкаській області до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення, зокрема, експлуатації будівлі, виникає за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють або можуть створити загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, актом від 08 жовтня року №329 виявлено 15 порушень "Лисянського будинку культури" Лисянської селищної ради Черкаської області вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, судом першої інстанції встановлено часткове усунення відповідачем виявлених порушень, а саме: 27 січня 2022 року проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 4); 08 грудня 2021 року заключено договір на технічне обслуговування, діагностування, перезарядження порошкових та вуглекислотних вогнегасників; 17 грудня 2021 для Лисянського будинку культури придбано 6 вогнегасників.

Разом з тим суд першої інстанції зазначив, що обладнання приміщень першого поверху системою автоматичної пожежної сигналізації 2-го типу (п. 1); ремонт автоматичної пожежної сигналізації на другому поверсі (п. 2); демонтаж горючого опорядження (облицювання) стін та стелі на шляхах евакуації в коридорі 1-го поверху (п. 10); обладнання приміщення будинку культури системою оповіщення 2-го тину (п.11); ремонт пожежного водоймища (п.12); ремонт внутрішнього протипожежного водопостачання (п. 13) є тими протипожежними заходами, на виконання яких має бути виділене значне бюджетне фінансування, та встановлений розумний строк, проте з метою усунення вказаних порушень відділ культури, молоді та спорту Лисянської селищної ради Лисянського району Черкаської області звернувся до голови Лисянської селищної ради з листами від 07 жовтня 2021 року №364 та від 08 грудня 2021 року №439 щодо сприяння в усуненні зазначених недоліків.

Також суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідач здійснює заходи з усунення всіх виявлених позивачем порушень, водночас неусунуті відповідачем порушення самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, але можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі. Проте оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер і він безпосередньо не виникає внаслідок вказаних порушень, останні можуть бути усунені шляхом виконання відповідачем припису позивача.

Тобто, на час розгляду справи в суді першої інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення "Лисянським будинком культури" Лисянської селищної ради Черкаської області саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишалися, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Відповідно до положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" належним доказом усунення порушень, виявлених під час планового заходу може бути акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема серед іншого, є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Отже, в силу вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", відповідач мав би звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.

Аналогічна позиції викладена у постанові Верховного Суду від 18 лютого 2021 у справі № 320/5696/18.

З урахуванням викладеного колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем частково усунуто прошення та останній здійснює заходи з усунення всіх виявлених порушень, водночас неусунуті порушення самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі.

На переконання суду, з характеру порушень, встановлених перевіркою, вбачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Крім того, порушення Правил пожежної безпеки в Україні на такому об`єкті, як будинок культури, є достатнім доказом існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, які відвідують відповідний об`єкт чи працюють на ньому.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року по справі № 420/4581/19 відсутність коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних котів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.

Враховуючи вище викладене, оскільки доказів, які б свідчили про усунення відповідачем саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а встановлені порушення, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів погоджується з доводами Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області про наявність підстав для застосування заходів реагування.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області - задовольнити, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року - скасувати та прийняти нову постанову про застосування заходів реагування.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року - скасувати.

Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Застосувати заходи реагування до "Лисянського будинку культури" Лисянської селищної ради Черкаської області (, юридична адреса: Черкаська обл. смт. Лисянка, вул. Леніна, 1) у вигляді повної заборони експлуатації будинків та споруд об`єкту, шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладення печаток) до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених в акті від 08 жовтня 2021 року № 329.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку