Справа № 380/24583/21
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/24583/21 пров. № А/857/7147/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Большакової О.О., Ніколіна В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,-

суддя (судді) в суді першої інстанції Чаплик І.Д.,

час ухвалення рішення 14:05:19,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення 04 квітня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

17 грудня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» звернулось в суд з адміністративним позовом до Львівської митниці, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2021/700012/2 від 01 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700022/1 від 04 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700028/2 від 05 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700031/2 від 06 жовтня 2021 року.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, через уповноваженого декларанта ОСОБА_1 подано для митного контролю та митного оформлення товарів, що імпортуються на митну територію України, митні декларації разом з усіма документами, які підтверджували митну вартість товарів та свідчили про правильність обрання методу визначення митної вартості товарів. Вказує, що надані документи при митному оформленні товарів містили достатньо інформації та усі необхідні відомості, що підтверджували числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни товарів. Будь-яких розбіжностей, ознак підробки або відсутності інформації у числових значеннях складових митної вартості товарів та ціни не було. Однак, на надані позивачем документи, відповідач безпідставно та необґрунтовано витребував додаткові документи, не зазначивши при цьому, що саме спричинило у митного органу сумніви у задекларованій позивачем митній вартості, причини неможливості її перевірки та не вказав, які саме документи слід надати, щоб спростувати сумніви у правильності задекларованої митної вартості. Звертає увагу на те, що відповідачем було безпідставно та необґрунтовано застосовано шостий резервний метод визначення митної вартості. Однак, незважаючи на те, що заявлена позивачем митна вартість товарів, імпортованих за контрактом базувалась на документально підтверджених відомостях, що піддавалась обчисленню, тобто була заявлена позивачем за основним методом визначення митної вартості за цінами зовнішньоекономічного контракту на поставку товару, який імпортувався (вартість операції), митним органом прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару та картки відмови в прийняті митних декларацій. Вважає, що у разі здійснення коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів чи за резервним методом), у рішеннях про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. Проте, у оскаржених рішеннях відсутні будь-які пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних товарів, умов поставки, комерційних умов тощо). Також зазначає, що з метою випуску задекларованого товару у вільний обіг подав до митного органу нові митні декларації, в яких скоригував митну вартість товару з урахуванням рішень митного органу, сплатив митні платежі і перерахував на депозитний рахунок державного казначейства різницю між сумою митних платежів (гарантійне зобов`язання), обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом і сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною митним органом. Відтак, вважає, що визначення відповідачем митної вартості товару та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України,

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Львівської митниці ДМС про коригування митної вартості товарів № UA209000/2021/700012/2 від 01.10.2021, № UA209000/2021/700022/1 від 04.10.2021, № UA209000/2021/700028/2 від 05.10.2021, № UA209000/2021/700031/2 від 06.10.2021. Стягнуто з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмежено відповідальністю «ЕКО СТОР» понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору в сумі 9080 грн. Стягнуто з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмежено відповідальністю «ЕКО СТОР» 9000,00 грн за надання правничої допомоги.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач надав митному органу всі наявні у нього та достатні документи, необхідні для визначення митної вартості товару. Натомість, відповідач не навів жодних доказів того, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливості здійснити митне оформлене імпортованого товару за ціною договору. Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду, що надані Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» документи містять істотні розбіжності, в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортований товар. Наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю не може бути єдиною та достатньою підставою для витребування додаткових документів та відмови у прийнятті заявленої позивачем митної вартості товару за ціною контракту. Крім того, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що на користь позивача необхідно стягнути витрати на професійну правничу допомогу у сумі 9000 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Львівська митниця подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що під час здійснення митного контролю за оскаржуваними митними деклараціями було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах. За результатами опрацювання було встановлено наступне: термін дії договору від 01 травня 2020 року № 01/05/2020 закінчився 31 грудня 2020 року згідно зазначеного у розділі 10 договору; не надано підтвердження щодо терміну дії та чинності зовнішньоекономічного договору на момент митного оформлення; в поданому до митного оформлення інвойсі умови оплати не зазначені, що суперечить умовам договору; в інвойсі та рахунку-проформі в полі «покупець товару» наявний штамп продавця «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko, а тому неможливо встановити, чи вказані документи стосуються оцінюваної партії товару; у графі 1 та 4 вказано неправильні відомості щодо відправника товару, місця і дати відвантаження товару; у міжнародному сертифікаті відправником товару вказано «ABBATOIRS DES CRETS» Франція, однак в експортній декларації зазначено «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko; прайс-лист від 20 вересня 2021 року № б/н заявлений у графі 44 митної декларації не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником ANIMEX FOODS spolka z.o.o. Oddzial w Kutnie, а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko. Вказує, що застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України), джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація, надана в рамках Меморандуму «Всеукраїнської асоціації імпортерів м`яса та м`ясопродукції» та митні деларації, де встановлена інша митна вартість такого товару. Вважає, що рішення про коригування митної вартості товару № UA209000/2021/700012/2 від 01 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700022/1 від 04 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700028/2 від 05 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700031/2 від 06 жовтня 2021 року прийнято з дотриманням вимог чинного законодавства. Зазначає, що обов`язок доведення ціни товару лежить на декларанті, і саме декларант має довести, що ним правильно здійснено розрахунки митної вартості, в т.ч. обрано метод визначення митної вартості товарів, натомість митний орган має довести обґрунтованість сумнівів. Вказує, що сума витрат на правову допомогу, яку постановив стягнути суд першої інстанції, є значно завищеною, не співмірною зі складністю справи та кількістю затраченого часу.

Представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що термін дії договору від 01 травня 2020 року №01/05/2020 закінчився 31 грудня 2020 року, проте, між сторонами зовнішньоекономічної угоди № 01/05/2020 укладено додаткові угоди, однією з таких угод було продовжено строк дію зовнішньоекономічного контракту. Вказує, що зважаючи на чималий обсяг поставок, декларантом випадково не було подано однієї з цих додаткових угод при проведенні митного оформлення, однак, на момент виставлення рахунків-фактур та поставки товарів на адресу компанії ТОВ «ЕКО СТОР» між сторонами відносини були реальні та підтверджені. Звертає увагу на те, що в розділі № 2 укладеного сторонами зовнішньоекономічного контракту № 01/05/2020 від 01 травня 2020 року містяться положення про те, що вартість тари входить до ціни товару. Вказує, що зазначена компанія ABBATOIRS DES CRETS є виробником продукції, відомості про це підприємство відображаються у відповідній графі експортних митних декларацій. Зважаючи на те, що безпосереднім замитненням товару та його відправленням займалася уповноважена компанія, то наявність штампу у товаротранспортній накладній не є порушенням норм митного законодавства, та більше того, наявність штампа цієї компанії не впливає на рівень митної вартості товару, а тому не може бути підставою для митного органу для коригування заявленої декларантом митної вартості товару. Зазначає, що Львівська митниця взяла за основу відомості про раніше оформлений товар, проте не надала жодного обґрунтованого пояснення правомірності своїх дій. Вказує, що митна вартість відрізняється від заявленої Позивачем до митного оформлення, адже між сторонами зовнішньоекономічної операції, яку Львівська митниця бере за основу, товар ввозився за 6 (резервним методом), тобто вартість товарів визначалася не з врахуванням договору/рахунку-фактури, а з врахуванням рекомендацій митного органу.

У разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, суд апеляційної інстанції розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів (п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, ТзОВ «ЕКО СТОР» зареєстроване у встановленому законодавством порядку 14 лютого 2018 року. Номер запису: 0010946, як юридична особа, за адресою: 43023, Волинська область, Луцький район, місто Луцьк, вул.Лідавська, будинок 1, що підтверджується Інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що розміщена на офіційному сайті Міністерства юстиції України (https://usr.minjust.gov.ua/content/free-search/person-result), набуло правового статусу суб`єкта господарювання юридичної особи, як платник податків, зборів (обов`язкових платежів).

ТзОВ «ЕКО СТОР» є підприємством, яке здійснює господарську діяльність з метою отримання прибутку.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основні види діяльності ТзОВ «ЕКО СТОР»:

46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний);

46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами;

46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами;

49.41 Вантажний автомобільний транспорт;

52.10 Складське господарство.

01 травня 2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» (Покупець) та компанією POL-EXPORT (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт № 01/05/2020, відповідно до умов якого Продавець продає, а Покупець купляє товар в асортименті вказаним у Інвойсах, що є невід`ємною частиною контракту.

За умовами зазначеного зовнішньоекономічного контракту, поставки товарів здійснюються на додатково погоджених умовах DAP, EXW, FCA, СРТ.

У контракті вказано, що найменування товару, кількість та ціна товару обумовлюється в інвойсі на кожну партію товару. Розрахунки здійснюються на умовах післяоплати, валюта платежу - євро або долар.

Згідно з контрактом Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» придбало сало (хребтове) свиняче заморожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною», вагою 15439 кг, сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 5741кг на підставі рахунку-фактури (електронного інвойсу) № PL/050606979/2021-007/0605 від 28 вересня 2021 року, контракту на поставку товару № 01/05/2020 від 01 травня 2020 року.

Загальна вартість товару 10801,80 Євро.

30 вересня 2021 року з метою розмитнення товару у відповідності до ч. 1, ч. 2 ст. 53 МК України декларантом позивача оформлено та подано відповідачу в електронній формі митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ № UA209160/2021/011337 на придбаний товар.

До вказаної митної декларації уповноваженою особою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» Казанівським Т.І. долучено такі документи: сертифікат якості б/н від 27.09.2021; рахунок-проформа PL/050606979/2021-007/1015 від 22.09.2021; рахунок - фактура PL/050606979/2021-007/0605 від 28.09.2021; автотранспортна накладна CMR № 105328 від 28.09.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат товару FR 01.21.001854CR від 27.09.2021; платіжне доручення № 151 від 23.09.2021; прейкурант (прас-лист) № б/н від 22.09.2021; зовнішньоекономічний контракт № 01/05/2020 від 01.05.2020; доповнення зовнішньоекономічного контракту № б/н від 06.07.2021; доповнення зовнішньоекономічного контракту № б/н від 14.09.2021; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів № 7603451 від 30.09.2021; декларацію-інвойс, складену уповноваженим експортом PL/050606979/2021-007/0605 від 28.09.2021.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією визначено за першим методом за ціною договору (контрактом).

За результатами аналізу документів, поданих декларантом для митного оформлення, відповідачем було встановлено, що до митного оформлення заявлено товар «Міеsо drоbіowе з kurczaka mrozone 1mm/ Chicken frozen MDM 1mm/ Заморожене куряче MMO 1мм» за митною вартістю 0,30 євро за кг. За умовами зовнішньоекономічного договору від 01.04.2020 № 01042020 розділом 1. Предмет контракту, передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався, також не надано підтвердження щодо терміну дії та чинності зовнішньоекономічного договору на момент митного оформлення, згідно зазначеного у розділі 10 Договору. Оскільки даним розділом термін дії договору встановлено до 31.12.2020, Прайс-лист від 27.09.2021 №б/н, заявлений у графі 44 митної декларації, не відповідає визначенню документа за кодом 3014. Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником Hungerlt Zrt., а відправником «Bіuro Handlowe Hand- Fооd», та не містить Інформації щодо умов поставки товару. Відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів /послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття Прайс-лист (прейскурант). Документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT IE599 містить Інформацію ідентичну експортній декларації від 02.10.2021 №MRN 21PL301010E1110383, але країною відправлення зазначено Угорщина. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості.

У зв`язку з цим митна вартість імпортованих товарів, на думку відповідача, не могла бути визнана за ціною договору та виставлено вимогу про надання додаткових документів на підставі яких митна вартість буде визнана: додатків до зовнішньоекономічного договору, (Інвойс); якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару видаткові, податкові накладні, платіжні документи з попередніх поставок); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайо-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

На вимогу митного органу декларантом позивача були надані наступні документи: сертифікат з перевезення від 27.09.2021, рахунок-проформа №79/ 2021/007/1015 від 22.09.2021, рахунок-фактура 79/2021/007/0605 від 28.09.2021, автотранспортна накладна №105328 від 28.09.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво № FR01.21.001854CR від 27.09.2021, прейскурант (прайс-лист) виробника від 22.09.2021, зовнішньоекономічний контракт № 01/05/2020 від 01.05.2020, доповнення до зовнішньоекономічного контракту від 06.07.2021, доповнення до зовнішньоекономічного контракту від 14.09.2021, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів іншими державними органами, декларація-інвойс, складена уповноваженим експортером від 28.09.2021, копію митної декларації відправлення №MRN21PL301010E1097015 від 29.09.2021.

Перевіривши подані документи, відповідачем встановлено наявність розбіжностей, відтак відповідно до вимог Митного кодексу України органом доходів і зборів відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю.

01 жовтня 2021 року Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2021/00070 та рішення про коригування митної вартості товарів ТзОВ «ЕКО СТОР» №UA209000/2021/700012/2 від 01 жовтня 2021 року.

Згідно з оформленою відповідачем карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2021/00070 у прийнятті митної декларації відмовлено у зв`язку з неможливістю завершення митного огляду по причині необхідності внесення змін у гр. 12, 43, 44, 45, 46 ВМД (у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару) ст. 55 Митного кодексу України.

Рішенням Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 01 жовтня 2021 року митну вартість товару було скориговано із застосуванням 6 методу визначення митної вартості товарів 1,00 долар США/за кг.

Відповідно до контракту від 01 травня 2020 року № 01/05/2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» придбало сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 13504,03 кг, сало (бокове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 5716,05 кг та їстівні субстрати свійських свиней морожені печінка обвалена, не подрібнена, без теплової кулінарної обробки, не консервована, без харчових добавок та приправ, вагою 1829,50 кг на підставі рахунку-фактури (електронного інвойсу) № PL/050606979/2021-007/0613 від 30.09.2021, контракту на поставку товару № 01/05/2020 від 01.05.2020.

Загальна вартість товару 10442,58 Євро.

05 жовтня 2021 року з метою розмитнення товару у відповідності до ч.1, ч.2 ст.53 МК України декларантом позивача оформлено та подано відповідачу в електронній формі митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ № UA209160/2021/011600 на придбаний товар.

До вказаної митної декларації уповноваженою особою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» Казанівським Т.І. долучено такі документи: сертифікат якості б/н від 27.09.2021; рахунок - фактура PL/050606979/2021-007/0613 від 30.09.2021; автотранспортна накладна CMR №105315 від 29.09.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат товару FR 65.21.000176CR від 27.09.2021; прейкурант (прас-лист) №б/н від 24.09.2021; зовнішньоекономічний контракт №01/05/2020 від 01.05.2020; доповнення зовнішньоекономічного контракту №б/н від 06.07.2021; доповнення зовнішньоекономічного контракту №б/н від 14.09.2021; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів №7619503 від 03.10.2021; декларацію-інвойс, складену уповноваженим експортом PL/050606979/2021-007/0613 від 30.09.2021.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією визначено за першим методом за ціною договору (контрактом).

За результатами аналізу документів, поданих декларантом для митного оформлення, відповідачем було встановлено, що до митного оформлення заявлено товар «Slonіna wieprzowa mrozona - Сало хребтове свинне морожене; Tluszcz wieprzowy mrozony - Сало свиняче бокове заморожене за митною вартістю 0,51 євро за кг, та «Mrozona watroba wieprzowa» печінка свиняча заморожена за митною вартістю 0,35 євро за кг, згідно із рахунку-фактури від 30.09.2021 №PL/050606979/2021-007/0613. Виробником товару є «ARCADIE VIANDES», країною виробництва та країною відправлення товару є Франція. Додатково наданий документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 містить Інформацію Ідентичну декларації від 03.10.2021 № MRN 21PL301010Е1112374 (Польща). Розділом 5 зовнішньоекономічного договору передбачено що оплата здійснюється на умовах обумовлених в Інвойсах, але в даному Інвойсі відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. У графі 1CMR від 29.09.2021 №105315 відправником товару зазначено «Caviagro SAS», що не є стороною даної угоди. Також графа 22 CMR «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом «ARCADІE VIANDES», тобто підприємством яке є виробником товару. У графі 14 даної CMR відсутня Інформація щодо умов поставки, що є суттєво при заявлених умовах поставки товару-СРТ UA Луцьк. За умовами зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 №01/05/2020 розділом 1. «Предмет контракту» передбачено що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невідємною частиною договору. У розділі 2 договору також визначено, що у такому Інвойсі сторонами контракту вказується назва, загальна кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався. Також не надано підтвердження чинності на момент митного оформлення даного контракту, а саме підтвердження продовження терміну дії зовнішньоекономічного договору відповідно до розділу 10, яким термін дії встановлено до 31.12.2020. Прайс-лист від 24.09.2021 №б/н заявлений у графі 44 митної декларації не відповідає визначенню документа за кодом 3014 - Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару ARCADIE VIANDES, а відправником «Pol-Export» Jaroslaw Roszczenko. Відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття Прайс-лист (прейскурант). Документи подані до митного оформлення не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості.

У зв`язку з цим, митна вартість імпортованих товарів, на думку відповідача, не могла бути визнана за ціною договору та виставлено вимогу про надання додаткових документів на підставі яких митна вартість буде визнана: додатки (інвойс) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару(видатков), податкові накладні, платіжні документи з попередніх поставок); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

На таку вимогу митного органу декларантом позивача були надані наступні документи: сертифікат якості від 29.09.2021, рахунок-фактура №PL/50606979/2021-007/0613 від 30.09.2021, автотранспортна накладна №105315 від 29.09.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат №FR від 27.09.2021, прейскурант (прайс-лист) виробника від 24.09.2021, зовнішньоекономічний контракт 01/05/2020 від 01.05.2020, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 06.07.2021, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, копія митної декларації країни відправлення № MRN21PL301010E1112374 від 03.10.2021.

Перевіривши подані документи, відповідачем встановлено наявність розбіжностей, відтак відповідно до вимог Митного кодексу України органом доходів і зборів відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю.

05 жовтня 2021 року Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2021/00086 та рішення про коригування митної вартості товарів ТзОВ «ЕКО СТОР» № UA209000/2021/700028/2 від 05 жовтня 2021 року.

Згідно з оформленою відповідачем карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2021/00086 у прийнятті митної декларації відмовлено у зв`язку з неможливістю завершення митного огляду по причині необхідності внесення змін у гр. 12, 43, 44, 45, 46 ВМД (у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару) ст. 55 Митного кодексу України.

Рішенням Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 05 жовтня 2021 року митну вартість товару було скориговано із застосуванням 6 методу визначення митної вартості товарів 1,00 долар США/за кг.

Відповідно до контракту від 01 травня 2020 року № 01/05/2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» придбало сало шийне свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20412,80кг на підставі рахунку-фактури (електронного інвойсу) №PL/050606979/2021-007/0611 від 30.09.2021, контракту на поставку товару №01/05/2020 від 01.05.2020.

Загальна вартість товару 10410,53 Євро.

06 жовтня 2021 року з метою розмитнення товару у відповідності до ч. 1, ч. 2 ст. 53 МК України декларантом позивача оформлено та подано відповідачу в електронній формі митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ № UA209160/2021/011657 на придбаний товар.

До вказаної митної декларації уповноваженою особою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» Казанівським Т.І. долучено такі документи: сертифікат якості б/н від 29.09.2021; рахунок - фактура PL/050606979/2021-007/0611 від 30.09.2021; автотранспортна накладна від 05.10.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат товару FRSV від 29.09.2021; прейкурант (прас-лист) №б/н від 24.09.2021; зовнішньоекономічний контракт №01/05/2020 від 01.05.2020; доповнення зовнішньоекономічного контракту №б/н від 06.07.2021; доповнення зовнішньоекономічного контракту №б/н від 14.09.2021; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів №7630791 від 06.10.2021; декларацію-інвойс, складену уповноваженим експортом №PL/050606979/2021-007/06113 від 30.09.2021; лист про заміну тягача №б/н від 04.10.2021.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією визначено за першим методом - за ціною договору (контрактом).

За результатами аналізу документів, поданих декларантом для митного оформлення, відповідачем було встановлено, що до митного оформлення заявлено товар «Tluszcz wp, karkowy mrozony сало шийне свиняче заморожене за митною вартістю 0,51 євро за кг, згідно з рахунку-фактури від 30.09.2021 №PL/050606979/2021- 1007/0611. Розділом 5 зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 № 01/05/2020 передбачено, що оплата здійснюється на умовах обумовлених в Інвойсах, але в даному інвойсі відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати. Виробником товару є «ETABLISSEMENTS ABERA», (країною виробництва та країною відправлення товару є Франція. Документ від 05.10.2021 № MRN 21PL301010E1117567 поданий за кодом 9810 - «копія митної декларації країни відправлення» виданий у республіці Польща. Додатково наданий документ підтвердження вивозу KOMUNIKATIE599 містить Інформацію Ідентичну декларації від 05.10.2021№MRN21PL301010E1117567. У графі ІCMR від 05.10.2021 № б/н відправником товару зазначено «РоІ-Ехрогt» Jaroslaw Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wleslaw Kus», тобто підприємством, яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. За умовами зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 №01/05/2020 розділом 1, «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору також визначено, що у такому Інвойсі сторонами контракту вказується назва, загальна кількість та вартість товару. Також не надано підтвердження чинності на момент митного оформлення даного контракту, а саме підтвердження продовження терміну дії зовнішньоекономічного договору відповідно до розділу 10, яким термін дії встановлено до 31.12.2020. Прайс-лист від 24.09.2021 №б/н, заявлений у графі 44 митної декларації, не відповідає визначенню документа за кодом 3014-«Прайс-лист виробника товару», оскільки виданий не виробником товару «ETAPUSSEMENTS ABERA», а відправником «РоІ-Ехрогt» Jaroslaw Roszczenko.

У зв`язку з цим, митна вартість імпортованих товарів, на думку відповідача, не могла бути визнана за ціною договору та виставлено вимогу про надання додаткових документів на підставі яких митна вартість буде визнана: додатки (Інвойс) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару(видаткові, податкові накладні, платіжні документи з попередніх поставок); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість, товару або сировини.

На таку вимогу митного органу декларантом позивача були надані наступні документи: сертифікат з перевезення від 29.09.2021, рахунок-фактура №PL/050606979/2021/007/0611 від 30.09.2021, автотранспортна накладна від 05.10.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат від 29.09.2021, прейскурант (прайс-лист) від 24.09.2021, зовнішньоекономічний контракт №01/05/2020 від 01/05/2020, доповнення до зовнішньоекономічного контракту від 14.09.2021, інформація про позитивні результати державних видів контролю від 06.10.2021, копія митної декларації країни-відправлення №21PL301010Е1117567 від 05.10. 2021, заява на заміну тягача.

Перевіривши подані документи, відповідачем встановлено наявність розбіжностей, відтак відповідно до вимог Митного кодексу України органом доходів і зборів відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю.

06 жовтня 2021 року Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2021/00089 та рішення про коригування митної вартості товарів ТзОВ «ЕКО СТОР» №UA209000/2021/700031/2 від 06 жовтня 2021 року.

Згідно з оформленою відповідачем карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2021/00089 у прийнятті митної декларації відмовлено у зв`язку з неможливістю завершення митного огляду по причині необхідності внесення змін у гр. 12, 43, 44, 45, 46 ВМД (у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару) ст. 55 Митного кодексу України.

Рішенням Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 06 жовтня 2021 року митну вартість товару було скориговано із застосуванням 6 методу визначення митної вартості товарів 1,00 долар США/за кг.

01 квітня 2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» (Покупець) та компанією Biuro «Hand-Food» (Польща) укладено контракт № 01042020 на постачання м`ясних субпродуктів та сала свійських свиней, відповідно до умов якого Продавець продає, а Покупець купляє товар в асортименті вказаним у Інвойсах, що є невід`ємною частиною контракту.

За умовами зазначеного зовнішньоекономічного контракту, поставки товарів здійснюються на додатково погоджених умовах - DAP, EXW, FCA, СРТ.

У контракті вказано, що найменування товару, кількість та ціна товару обумовлюється в інвойсі на кожну партію товару. Розрахунки здійснюються на умовах післяоплати, валюта платежу - євро або доллар.

Згідно з контрактом Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» придбало м`ясо куряче, механічної обвалки, подрібнене, перемелене (фарш), морожене. У вигляді однорідної маси рожевого кольору, отриманої з м`ясних каркасів свійських курей, без теплової кулінарної обробки, не консервоване, без харчових добавок та приправ, без домішок (не суміш) придатне для споживання людиною, вагою 21000кг на підставі рахунку-фактури (електронного інвойсу) №996/ЕХ/2021 від 01.10.2021, контракту на поставку товару №№01042020 від 01.04.2020.

Загальна вартість товару 6300,00 Євро.

04 жовтня 2021 року з метою розмитнення товару у відповідності до ч.1, ч.2 ст.53 МК України декларантом позивача оформлено та подано відповідачу в електронній формі митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ № UA209160/2021/011537 на придбаний товар.

До вказаної митної декларації уповноваженою особою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» Казанівським Т.І. долучено такі документи: сертифікат якості б/н від 01.10.2021; рахунок - фактура №996/ЕХ/2021 від 01.10.2021; автотранспортна накладна №б/н від 02.10.2021; міжнародний ветеринарний сертифікат товару №2065/2021 від 01.10.2021; сертифікат про проходження товару №PL/MF/AL0085791 від 01.10.2021; прейкурант (прас-лист) №б/н від 27.09.2021; зовнішньоекономічний контракт №01042020 від 01.04.2020; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів №7615047 від 02.10.2021.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією визначено за першим методом - за ціною договору (контрактом).

За результатами аналізу документів, поданих декларантом для митного оформлення, відповідачем було встановлено, що до митного оформлення заявлено товар «Міesо droblowe z kurczaka mrozona 1mm/ Chicken frozen MDM 1mm/ Заморожене куряче MMO 1мм» за митною вартістю 0,30євро за кг. За умовами зовнішньоекономічного договору від 01.042020 №01042020 розділом 1, Предмет контракту, передбачено, що товар поставляється в асортименті, зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався, також не надано підтвердження щодо терміну дії та чинності зовнішньоекономічного договору на момент митного оформлення, згідно із зазначеного у розділі 10 договору. Оскільки даним розділом термін дії договору встановлено до 31.12.2020. Прайс-лист від 27.09.2021 №б/н, заявлений у графі 44 митної декларації, не відповідає визначенню документа за кодом 3014- Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником Hungerlt Zrt, а відправником «BluroHandlowe «Hand- Food», та не містить Інформації щодо умов поставки товару. Відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття Прайс-лист (прейскурант). Документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 містить Інформацію ідентичну експортній декларації від 02.10.2021 №MRN 21PL301010E1110383, але країною відправлення зазначено Угорщина. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості.

У зв`язку з цим, митна вартість імпортованих товарів, на думку відповідача, не могла бути визнана за ціною договору та виставлено вимогу про надання додаткових документів на підставі яких митна вартість буде визнана: додатки до зовнішньоекономічного договору, (інвойс); якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізитні необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні, платіжні документи з попередніх поставок); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документацій каталоги; специфікацій прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

На таку вимогу митного органу декларантом позивача були надані наступні документи: сертифікат якості від 01.10.2021, рахунок-фактура №996/ЕХ/2021 від 01.10.2021, автотранспортна накладна від 02.10.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат №2065/2021 від 01.10.2021, сертифікат про походження товару №PL/MF/AL 0085791 від 01.10.2021, прейскурант (прайс-лист) виробника від 27.09.2021, зовнішньоекономічний контракт №01042020 від 01.04.2020, інформація про позитивні результати державних видів контролю від 02.10.2021, копія митної декларації країни відправлення №MRN21PL301010El 110383 від 02.10. 2021.

Перевіривши подані документи, відповідачем встановлено наявність розбіжностей, відтак відповідно до вимог Митного кодексу України органом доходів і зборів відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю.

04 жовтня 2021 року Львівською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2021/00080 та рішення про коригування митної вартості товарів ТзОВ «ЕКО СТОР» №UA209000/2021/700022/2 від 04 жовтня 2021 року.

Згідно з оформленою відповідачем карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2021/00080 у прийнятті митної декларації відмовлено у зв`язку з неможливістю завершення митного огляду по причині необхідності внесення змін у гр. 12, 43, 44, 45, 46 ВМД (у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару) ст. 55 Митного кодексу України.

Рішенням Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 04 жовтня 2021 року митну вартість товару було скориговано із застосуванням 6 методу визначення митної вартості товарів 0,5 долар США/за кг.

З урахуванням прийнятих відповідачем оскаржуваних рішень у зв`язку із забезпеченням сплати гарантійних митних платежів позивачем подано електронні митні декларації № UA209160/2021/011337, №UA209160/2021/011537, №UA209160/2021/011600, №UA209160/2021/011657, за якими товар випущено у вільний обіг під гарантійні зобов`язання відповідно до розділу Х Митного кодексу України.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про обгрунтованість позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Порядок визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України (далі МК України).

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщується через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно зі ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

Декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.

В інших випадках декларація митної вартості подається за власним бажанням декларанта або уповноваженої ним особи.

Декларація митної вартості не подається, у тому числі у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, у разі декларування партій товарів, митна вартість яких не перевищує 5000 євро.

У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

Відповідно до ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі, якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до ч. 2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Проаналізувавши наведені правові норми, колегія суддів зазначає, що митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до частини шостої статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Також, відповідно до положень частини 7 статті 54 Митного кодексу України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Частиною першою статті 55 МК України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з частинами першою - другою статті 57 вказаного Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) па основі додавання вартості (обчислена вартість); і) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться па митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Згідно з правилами частин третьої - шостої статті 57 МК України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частиною другою статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини четвертій статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, ? це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).

Згідно з пунктом 5 частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, серед іншого, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо такі витрати (складові митної вартості) не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Колегія суддів зауважує, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод, тобто вставновлення митної вартості за ціною договору (контракту). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Водночас застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу.

Судом першої інстанції встановлено, що підставою для прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів (п.33), зазначено: митна вартість імпортованого товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2, 3 ст. 53 Митного кодексу України: додатків до зовнішньоекономічного договору, (інвойс); якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізитні необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні, платіжні документи з попередніх поставок); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документацій каталоги; специфікацій прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У оскаржуваних рішеннях також вказано, що відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 ст. 53 Митного кодексу України, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 Митного кодексу України. Неможливо застосувати такі методи визначення митної вартості, а саме: методу 2а (ст. 59 Митного кодексу України) та методу 2б (ст. 60 Митного кодексу України) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в (ст. 62 Митного кодексу України) та методу 2г (ст. 63 Митного кодексу України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів. Застосовано метод 2г (ст. 64 Митного кодексу України).

Джерелом для коригування митної вартості стала інформація надана в рамках Меморандуму «Всеукраїнської асоціації імпортерів м`яса та м`ясопродукції», а також МД від 29.09.2021 №UA205140/2021/01954, де митна вартість такого товару становить 0,5 дол. США за кг, МД від 30.09.2021 №UA205140/2021/63293, де митна вартість товару становить 1,0 дол. США за кг.; МД від 30.09.2021 №UA205140/2021/62671, де митна вартість товару становить 1,0 дол. США за кг., МД від 29.09.2021 № UA209170/2021/76619, де митна вартість товару становить 0,6 дол. США за кг..

Згідно з пунктами 2 і 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Частиною третьою статті 58 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

При цьому частиною першою статті 64 МК України передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (частина друга статті 64 МК України).

Згідно з частиною третьою статті 64 МК України митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2 і 4 частини другої статті 55 МК України, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним митним органом за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був ввезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була скоригована, що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.

Із матеріалів справи слідує, що відповідач, приймаючи спірні рішення про коригування митної вартості товарів, відхилив можливість застосування наступних методів визначення митної вартості: методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 2б (стаття 60 МК України) з причин відсутності в митного органу і декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причин відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості.

При цьому, в якості джерела інформації для визначення митної вартості Відповідач використав цінову інформацію, надану в рамках Меморандуму «Всеукраїнської асоціації імпортерів м`яса та м`ясопродукції» та МД від 29.09.21 № UA205140/2021/61964, де митна вартість такого товару становить 0,5 дол. США за кг; МД від 29.09.21 № UA209160/2021/11191 де митна вартість товару становить 1,0 дол. США за кг; МД від 30.09.21 № UA205140/2021/62671 де митна вартість товару становить 1,0 дол. США за кг.

Товар за такими митними деклараціями ввозився за 6 (резервним методом), про що свідчить графа 43 «Митної декларації». Проте, митний орган не долучає жодного документу, який би відображав основні положення зовнішньоекономічних відносин таких компаній.

Однак, при використанні Львівською митницею відомостей з митних декларацій, за якими було здійснено митне оформлення аналогічних товарів за значно вищою вартістю митний орган не обґрунтував, чи ідентичні товари розмитнювались за значно вищою вартістю, чи точно з такими характеристиками, такою ж самою вагою до того ж, сторонами правовідносин за такою митною декларацією є зовсім інші компанії, ввезення товару відбулося на зовсім інших умовах, до того ж декларантом навіть було обрано інший метод визначення митної вартості товару, про що свідчить цифра «6» у графі № 43 митної декларації.

Окрім того, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Щодо доводів відповідача про те, що термін дії договору від 01 травня 2020 № 01/05/2020 закінчився 31 грудня 2020 року, колегія суддів зазначає, що між сторонами зовнішньоекономічної угоди № 01/05/2020 було укладено додаткові угоди, однією з таких угод було продовжено строк дії зовнішньоекономічного контракту.

Крім того, позивач вказав, що зважаючи на чималий обсяг поставок, декларантом помилково не було подано однієї з цих додаткових угод при проведенні митного оформлення. Однак, на момент виставлення рахунків-фактур та поставки товарів на адресу компанії ТОВ «ЕКО СТОР» між сторонами відносини були реальні та підтверджені.

Доводи скаржника стосовно того, що у графі 1 товаротранспортних накладних відправником товару вказано компанію POL-EXPORT, а графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом ABBATOIRS DES CRETS, тобто підприємством, що не є стороною зовнішньоекономічної угоди є безпідставними з огляду на наступне.

Вказана компанія ABBATOIRS DES CRETS є іноземним декларантом зі сторони експортера, відомості про це підприємство відображаються у відповідній графі експортних митних декларацій.

Зважаючи на те, що безпосереднім замитненням товару та його відправленням займалася уповноважена компанія, то наявність штампу у товаротранспортній накладній не свідчить про порушення норм митного законодавства та наявність штампа цієї компанії не впливає на рівень митної вартості товару, а тому не може бути підставою для митного органу для коригування заявленої декларантом митної вартості товару.

Стосовно того, що прайс-листи від 20.09.21 №б/н заявлені у графі 44 митної декларації не відповідають визначенню документа за кодом 3014 - Прайс-лист виробника товару, оскільки видані не виробником ANIMEX FOODS spolka z.o.o. Oddzial w Kutnie, а відправником "Pol-Export" Jaroslaw Roszczenko, колегія суддів зазначає, що до переліку додаткових документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція).

Прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців.

З урахуванням принципу свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, умов поставки, не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.

При цьому, Львівська митниця, мотивуючи кожне з рішень про коригування митної вартості тим, що ТОВ «ЕКО СТОР» заявлені неповні відомості про митну вартість товарів, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, лише констатувала ту обставину, що із прайс-листів не вбачається на яких умовах поставки згідно з Інкотермс сформована ціна.

Однак, відповідач не навів доводів, на підставі яких він вважає, що до ціни товару, перелік яких наведений в прайс-листах, включені не всі складові вартості цього товару або будь-яких інших доводів в обґрунтування критичної оцінки цього документа.

Позивач вказує, що до митного оформлення митному органу щодо кожної поставки надавалися Komunikat ІЕ599 - підтвердження вивозу, в якому є відсилання на митні декларації крани-відправлення (експортні декларації), відображається вартість кожного товару в Євро, зазначається відповідний курс Євро до Польського злотого та відповідна вартість товару конвертована в Польський злотий.

В експортних деклараціях щодо кожної поставки також є вартість у євро, що відповідає тій, яка відображена у рахунках-фактурах, наданих до митного оформлення, графа 46 декларацій країни-відправлення містить вартості товару конвертовану є польський злотий. Усі числові значення у товаросупровідних документах щодо кожної з поставок сформовані на підставі даних, наданих продавцем, компанією - експортером, що підтверджуються його реквізитами.

Стосовно того, що до митного оформлення у рахунках фактурах не виділено такої складової як вартість тари, суд апеляційної інстанції зазначає, що розділ №2 зовнішньоекономічного контракту № 01/05/2020 від 01 травня 2020 року містить положення про те, що вартість тари входить до ціни товару.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позивач надав митному органу всі наявні у нього та достатні документи, необхідні для визначення митної вартості товару. Натомість відповідач не навів жодних доказів того, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливості здійснити митне оформлене імпортованого товару за ціною договору.

Відповідач як суб`єктом владних повноважень не довів суду, що надані Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» документи містять істотні розбіжності, в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортований товар. Натомість наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю не може бути єдиною та достатньою підставою для витребування додаткових документів та відмови у прийнятті заявленої позивачем митної вартості товару за ціною контракту.

Вищезазначене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28 серпня 2021 року у справі № 815/4256/16.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2021/700012/2 від 01 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700022/1 від 04 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700028/2 від 05 жовтня 2021 року, № UA209000/2021/700031/2 від 06 жовтня 2021 року є протиправними та підлягають скасуваню.

Стосовно стягнення витрат на правову допомогу, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Статтею 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Судом першої інстанції встановлено, що професійна правнича допомога позивачу надавалася адвокатом Крючковим В.О. на підставі договору про надання правової допомоги від 08 вересня 2021 року. Вид наданих послуг професійної правничої допомоги та їх вартість підтверджуються актом здачі та приймання робіт від 10 грудня 2021 року, відповідно до якого позивачу надано наступні послуги: ознайомлення керівника Позивача із процесуальними правами та обов`язками щодо захисту прав та інтересів порушеного права; ознайомлення з рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови у митному оформленні; ознайомлення з товаросупровідними документами наданих клієнтом щодо кожної поставки; подання письмових пояснень щодо кожної поставки; пошук інформації щодо контрагента в мережі Інтернет та перевірка правосуб`єктності учасників зовнішньоекономічної операції; юридичний прогноз справи; детальний аналіз та вивчення фактичних обставин справи; складання стратегії представництва ТОВ «ЕКО СТОР» у суді щодо зазначеної справи; вивчення судової практики з відповідних правовідносин; складання та подання позовної заяви. Загальна вартість робіт за договором про надання правничої допомоги від 08 вересня 2021 року становить 12000 гривень.

Розрахунок здійснено у відповідності до розміру погодинної ставки за надані послуги, виходячи з вартості 1 години 1135,00 грн.

Факт оплати наданих послуг на правничу допомогу підтверджується квитанцією від 10 грудня 2021 року (а.с.117).

З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає, що позивачем доведено належними та допустимими доказами факт отримання позивачем послуг з правової допомоги від адвоката Крючкова В.О. на підставі договору про надання правової допомоги від 08 вересня 2021 року за участь у розгляді даної справи, оскільки подані докази дозволяють встановити склад та зміст послуг з правової допомоги відповідно до вимог статті 134 КАС України.

Щодо співмірності та розумності витрат на правову допомогу за участь у даній справі суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині п`ятій статті 134 КАС України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

Відповідно до положень частини п`ятої статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною дев`ятою статті 139 КАС України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що вирішенню питання про розподіл судових витрат передує врахування судом, зокрема, обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору, значення справи для сторін.

При цьому, принципи обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору повинні розглядатися, у тому числі, через призму принципу співмірності, який, як уже зазначалося вище, включає такі критерії: складність справи та виконаних робіт (наданих послуг); час, витрачений на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих послуг та виконаних робіт; ціна позову та (або) значення справи для сторони. Крім того, врахування таких критеріїв не ставиться законодавцем у залежність від результату розгляду справи.

Зокрема, при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Заявляючи клопотання про стягнення витрат на правничу допомогу позивач просив стягнути з відповідача витрати на професійну правову допомогу у розмірі 12 000 грн.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Проаналізувавши акт здачі та приймання робіт від 10 грудня 2021 року та вартість робіт за договором про надання правничої допомоги від 08 вересня 2021 року колегія суддів враховує, що предметом зазначеної адміністративної справи є скоригована митним органом митна вартість щодо чотирьох поставок товару. До позовної заяви надавалися 63 додатки. Вказана категорія справ є складною, потребує значних зусиль та часу для вивчення та аналізу. Разом з тим, розмір адвокатських послуг не повинен бути надмірно обтяжливим для іншої сторони процесу при вирішенні судом питання про розподіл судових витрат.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України, з урахуванням заперечень відповідача щодо обґрунтованості та співмірності розміру витрат на правничу допомогу слід стягнути з бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу позивача у сумі 9000,00 грн.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Львівської митниці залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року у справі № 380/24583/21 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді О. О. Большакова
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 09 серпня 2022 року.