Справа № 640/20476/21
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Бєлової Л.В.

Мєзєнцева Є.І.

При секретарі: Шепель О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Державної митної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮРОМАШ» до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ЮРОМАШ" (далі - позивач, ТОВ з ІІ "ЮРОМАШ") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом з позовом до Київської митниці Державної митної служби (далі - відповідач, Митниця), у якому просило визнати протиправними та скасувати:

- рішення про коригування митної вартості № UA100320/2021/000004/2 від 06 липня 2021 року;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100320/2021/00030 від 06 липня 2021 року.

Позов мотивовано протиправністю коригування контролюючим органом митної вартості імпортованого позивачем товару, незважаючи на надання декларантом усіх необхідних документів для митного оформлення та визначення митної вартості товару за першим (основним) методом, та безпідставністю застосування другорядного (резервного) методу визначення митної вартості товарів при винесенні оскаржуваного рішення без наявності для того встановлених митним законодавством підстав.

Зазначено, що відомості з інформаційних баз даних контролюючого органу мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати перевагу над наданими декларантом первинними документами на товар.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 лютого 2022 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Митниця подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Скаргу мотивовано тим, що додані позивачем до митних декларацій документи містять розбіжності, не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари позивача, у зв`язку з чим відповідач вважає, що спірні рішення прийняті митним органом з урахуванням вимог чинного законодавства України, в межах повноважень, наданих йому законами України та підзаконними нормативно-правовими актами.

Відповідно до п.3 ч.1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Приймаючи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку письмового провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга необґрунтована та не підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 25.05.2020 між Verdex Investments LP (Шотландія, Об`єднане королівство) (Продавець) та ТОВ з ІІ "Юромаш" (Покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт № VER 25/05/20, за умовами якого Продавець згодний продати, а Покупець згодний купити гусеничні й колісні екскаватори, колісні навантажувачі, гусеничні крани, кар`єрні самоскиди, транспортери, бульдозери, пересувний похилий грохот, а також комплектуючі та запасні частини до них, виробництва Hitachi Construction Machineri Co., Ltd. та інших виробників, далі іменовані "Продукція", на суму 2000000,00 евро, або 2400000,00 доларів США або 1800000,00 GBR, або 250000000,00 JPY. Вартість одиниці продукції й специфікація до неї повинні бути наведені в Додатках до даного Контракту до моменту поставки Продукції.

Пунктами 2.1, 2.2 вказаного контракту передбачено, що Продавець зобов`язується поставити Продукцію у відповідності до даного контракту в терміни, вказані в тих самих додатках, що і вартість та специфікації Продукції. Продавець зобов`язується поставити Продукцію на умовах, вказаних в інвойсах та контракту, які є невід`ємною частиною даного контракту, згідно Інкотермс 2010.

Відповідно до пункту 3.1 контракту від 25.05.2020 № VER 25/05/20 оплата згідно даного контракту повинна виконуватися в EURO або USD у формі попередньої оплати або оплати за фактом поставки Продукції за крос-курсом НБУ на день митного оформлення, у відповідності з додатком або інвойсом.

З метою розмитнення поставленого Verdex Investments LP товару, а саме:

товар 1: "Запасні частини, призначені виключно для кар`єрної спецтехніки зі сталі: арт. - 619641-CF39R, стрічка гусенична у зборі (TRACK GROUP (39L) 22" (D6R) кількість - 6 шт.; арт. - 9265412-CF47R, Гусениця у сборі (TRACK GROUP (47L) 750 мм (ZX870-3) кількість - 2 шт., арт. - ZX850LС-3-Т/ADJ, Гусенична стрічка (TRACK ADJUSTER ASSY (ZX850LC-3) кількість - 2 шт., арт. - КМ1285, Сегмент ведучого колеса комплект 5 шт. (SEGMENT GROUP (D375A-2/3) (SET OF 5), кількість - 4 шт.; арт. - КМ3603, сегмент ведучого колеса комплект 5 шт. (SEGMENT GROUP (D275A-5), кількість 4 шт., арт. - 17М-30-00310, колесо направляюче (IDLER GROUP (D275A-5), кількість - 4 шт., арт. - 4658418, лінивець у сборі (IDLER GROUP (ZX850-3/870Н-3), кількість - 2 шт., арт. 4638433, ролик підтримуючий (TOP ROLLER (ZX870-3/EX1200-6), кількість - 6 шт. Країна походження: KR. Виробник: CF. Торговельна марка: CF";

товар 2: "Запасні частини, призначені виключно для кар`єрної спецтехніки, зі сталі: арт. - 2024304, лінивець (IDLER GROUP (D6R) FRONT), кількість - 7 шт.; лінивець в зборі (IDLER ASSEMBLY (ZX450LC-3), кількість - 2 шт., арт. - 9306002, колесо направляюче (IDLER ASSEMBLY (ZX350Н-5G), кількість - 2 шт., арт. - 9W1875, углова накладка права (END BIT R/H (30MM) D6R), кількість - 2 шт., арт. - 9W1876, ліва кутова ріжуча кромка (END BIT L/H (30MM) D6R), кількість - 1 шт., арт. - ZX330-5-Т/ADJ, натягувач (TRACK ADJUSTER ASSY (ZX330-5), кількість - 2 шт., арт. - ZX450LC-3-Т/ADJ, натягувач (TRACK ADJUSTER ASSМ), кількість - 2 шт., арт. - 9245117, ролик підтримуючий (TOP ROLLER (ZX330-3), кількість - 4 шт. Країна походження: СN. Виробник: АТ";

товар 3: "Колеса ходові, їх частини та приладдя: арт. - 17М-30-00320, каток опорний (BOTTOM ROLLER S/F (D275A-5), кількість - 8 шт., арт. - 17М-30-00330, каток опорний (BOTTOM ROLLER D/F (D275A-5), кількість - 20 шт., арт. - 17М-30-00340, каток підтримуючий (TOP ROLLER (D275A-5), кількість - 8 шт., арт. 6Y1781, каток (TOP ROLLER (D6Н), кількість - 6 шт., арт. - 9151869-НD, каток опорний TOP ROLLER (ЕХ750-5/ZX800), кількість - 16 шт. Країна походження: KR. Виробник: CF";

товар 4: "Частини до механічних зубчастих передач двигунів внутрішнього згоряння: арт. - 1017812, зірка (SPROCKET (EX750-5/ZX850) 23Т/24Н), кількість - 2 шт. Країна походження: KR. Виробник: CF";

товар 5: "Колеса ходові, їх частини та приладдя: арт. - 9247454, каток опорний (BOTTOM ROLLER (ZX330-3), кількість - 16 шт., арт. - 9099140, каток підтримуючий (TOP ROLLER (ЕХ400-3), кількість - 4 шт. Країна походження: СN. Виробник: АТ";

товар 6: "Частини до механічних зубчастих передач двигунів внутрішнього згоряння: арт. - 1010956, зірка приводу (SPROCKET (ЕХ400) 23Т/24Н", кількість - 2 шт., арт. - 1033163, зірка ведуча (SPROCKET (ZX330-3) 21Т/22Н, кількість - 2 шт. Країна походження: СN. Виробник: АТ";

товар 7: "Гвинти та болти з чорних металів з гайками чи шайбами або без них з головками: арт. - 195-09-18490, болт (BOLT (M27X120X3.0), кількість - 32 шт., арт. - 4703557, болт (BOLT (M22X110X2.5), кількість - 64 шт., арт. - J932280, болт (BOLT), кількість - 24 шт., арт. - J932409, болт (BOLT (M24X110), кількість 43 шт., арт. - М27Х95, болт (SEGMENT BOLT+NUT (M27X95Х2.0) (НЕХ), кількість - 101 шт., арт. - 01011-62400, болт (BOLT (M24X100X3.0), кількість - 128 шт., арт. - 01011-62710, болт (BOLT (M27Х3X100), кількість - 128 шт., арт. - 01011-62725, болт (BOLT (M27Х125X3.0), кількість - 116 шт., арт. - J932265, болт (BOLT (M22Х65), кількість - 44 шт., арт. - J932270, болт (BOLT (M22Х70X2.5), кількість - 48 шт., арт. - J932703, болт (BOLT (M27Х120X3.0), кількість - 20 шт. Країна походження: KR. Виробник: CF, DС. Торговельна марка: CF, DС";

товар 8: "Вироби без різьби металеві. Шайби: арт. - 4085857, шайба (WASHER (M28), кількість - 48 шт., арт. - 4089822, шайба (WASHER (M22) (4334382), кількість - 24 шт., арт. - 4277804, шайба (SPACER), кількість - 20 шт., арт. - 4639643, шайба (WASHER), кількість 64 шт., арт. - А590922, шайба (WASHER (M22), кількість - 92 шт., арт. - А590927, шайба (SPRING WASHER), кількість - 48 шт. Країна походження: KR. Виробник: CF. Торговельна марка: CF";

товар 9: "Вироби без різьби металеві. Шайби: арт. - 4114406, шайба (WASHER (M18), кількість - 16 шт. Країна походження: СN. Виробник: АТ";

товар 10: "Гвинти та болти з чорних металів з гайками чи шайбами, або без них, з головками: арт. - 4647124, болт (BOLT (M18Х100Х2.5), кількість - 16 шт., арт. - J931860, болт (BOLT (M18Х60), кількість - 16 шт., арт. - J932408, болт (BOLT (M24Х140Х3.0), кількість - 64 шт., арт. - М24Х85, болт (SEGMENT BOLT+NUT (Н), кількість - 50 шт. Країна походження: СN";

товар 11: "Гайки з різьбою з чорних металів з внутрішнім діаметром понад 12 мм: арт. - J951027, гайка (NUT (М27Х3.0), кількість - 18 шт., арт. - 01803-02430, гайка (НЕХ NUT (М24Х1.5Х30), кількість - 100 шт. Країна походження: KR. Виробник: CF. Торговельна марка: CF";

товар 12: "Запасні частини, призначені виключно для кар`єрної спецтехніки, зі сталі: арт. - 9W8874, кромка ріжуча (END BIT R/H (25ММ) D6Н), кількість - 4 шт., арт. 9W8875, кромка ріжуча (END BIT L/H (25ММ) D6Н), кількість - 4 шт. Країна походження: СА. Виробник: ВС. Торговельна марка: ВС",

06.07.2021 позивач подав до відповідача митну декларацію № UA100320/2021/284831.

Одночасно з указаною митною декларацією представником декларанта на підтвердження заявленої митної вартості товару відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України було подано до відповідача наступні документи: контракт від 25.05.2020 № VER 25/05/20; додаток до контракту від 11.05.2021 № 28; інвойс від 11.05.2021 № РК/01179/21; пакувальний лист від 11.05.2021 № 1; коносамент від 10.06.2021 № MEDUSI583379; автотранспортна накладна від 03.07.2021 № 1116; автотранспортна накладна від 03.07.2021 № 1210; декларація про походження товару від 11.05.2021 № РК/01179/21; разова перепустка від 04.07.2021 № ПР-14746; разова перепустка від 05.07.2021 № ПР-14924; технічний опис від 05.07.2021 № 3/4.

06.07.2021 відповідачем на адресу позивача було скеровано повідомлення про неможливість визнання заявленої митної вартості імпортованих товарів. Митний орган зазначив, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме: відповідно до пункту 3.1 контракту від 25.05.2020 № VER 25/05/20 оплата повинна виконуватись у формі попередньої оплати, але разом з митною декларацією документальне підтвердження такої оплати не надано; не виконано умови пункту 2.1 контракту від 25.05.2020 № VER 25/05/20, а саме: в додатках не вказані терміни поставки продукції; продавцем оцінюваного товару є Verdex Investments LP, відправником товару є Kian Fnn Engineering Limited, однак, контрактом від 25.05.2020 № VER 25/05/20 не передбачено відправлення товару третіми особами. У зв`язку з наведеним, відповідно до статті 53 МК України необхідне подання наступних додаткових документів: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 7) страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 8) банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 9) копію митної декларації країни відправлення; 10) за власним бажанням подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Декларант повідомив митному органу, що надати додаткові документи не має можливості.

За результатами здійснення аналізу супровідних документів, поданих разом з вказаною митною декларацією, Київською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 06.07.2021 № UA100320/2021/000004/2.

Мотивуючи рішення відповідач зазначив, що метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не застосовується, у зв`язку з відсутністю вартості операцій з ідентичними товарами, прийнятої митним органом, з дотриманням умов, зазначених у статті 59 Кодексу. Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовується, у зв`язку з відсутністю вартості операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яки збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, та прийнятої митним органом, з дотриманням умов, визначених у статті 60 Кодексу. Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосовується, у зв`язку з відсутністю ціни, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю відповідно до положень статті 62 Кодексу. Метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не застосовується, у зв`язку з відсутністю наданої виробником товарів, що оцінюються, або від його імені інформації про їх вартість з дотриманням умов, зазначених у статті 63 Кодексу. Митна вартість визначена із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Кодексу з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), яка щонайбільшою мірою ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях. Джерело інформації для визначення митної вартості митні декларації: від 03.06.2020 № UA100020/2021/589108, від 25.01.2021 № UA100030/2021/440489, від 14.06.2021 № UA100020/2021/590648, від 11.05.2021 № UA100030/2021/444822, від 12.04.2021 № UA110050/2021/324, від 06.01.2021 № UA100060/2021/270076, від 16.03.2021 № UA100020/2021/578282, від 17.05.2021 № UA100050/2021/364606, від 31.03.2021 № UA100060/2021/276670, від 24.05.2021 № UA807170/2021/31873.

На підставі вказаного рішення Київською митницею Держмитслужби було відмовлено позивачу у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА100320/2021/00030.

Різниця між сумою митних платежів була внесена позивачем в якості грошової застави з метою випущення товарів у вільний обіг.

Вважаючи вказані рішення відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Судова колегія встановила, що задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що у відповідача були відсутні обґрунтовані підстави для сумніву у правомірності заявленої позивачем митної вартості за ціною контракту.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

У статті 49 Митного кодексу України (далі - МК України) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм МК України.

Згідно ч.1, 2 статті 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації

У ч. 2, 3, 5 статті 53 МК України визначено перелік документів, які декларант повинен подавати для підтвердження митної вартості товару, заявленої у декларації, і методу, обраного для її обчислення. До таких документів належать: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності, рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу), якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

В разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

У п.п. 3.16, 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенцієї про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15 лютого 2011 року №3018-VI (далі - Конвенція) визначено, що на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Відповідно до пп. 4.5.10 п. 4.5 розділу 4 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 631 (далі - Порядок № 631) перевірка правильності визначення митної вартості товарів належить до митних формальностей, що виконуються при митному оформленні митної декларації.

Частиною 1 статті 54 МК України регламентовано, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно п. 1 ч. 4, ч. 5, 6 статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Відповідно до ч. 2, 4, 5, 10 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; 2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей,напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів; 3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України; 4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця; 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 МК України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

В свою чергу, ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, з матеріалів справи вбачається, що оскаржуваними рішеннями митна вартість товару визначена за резервним методом. Підставою для прийняття вказаного рішення стало те, що надані декларантом документи містять розбіжності та не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Так, відповідач стверджує, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності та не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, зокрема:

1) відповідно п.3.1. контракту від 25.05.2020 № VER 25/05/20 оплата повинна виконуватися у формі попередньої оплати, але разом з митною декларацією документальне підтвердження такої оплати не надано;

2) не виконано умови п.2.1 діючого контракту від 25.05.2020 № VER 25/05/20, а саме: в додатках не вказані терміни поставки продукції;

З) продавпем оцінюваного товару є «VERDEX INVESTMENTS LP», відправником товару є «KIAN ANN ENGINEERING LIMITED», виробником «CF», однак, контрактом від 25.05.2020 № VER 25/05/20 не передбачено відправлення товару третіми особами.

Зазначені обставини не дають можливості митному органу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі.

Положення ч.2 статті 53 МК України містить факультативну норму в частині подання декларантом доказів оплати за товар, що свідчить про те, що наявність розрахункових документів не впливає на визначення складових митної вартості товару.

Сама по собі відсутність оплати не впливає на митну вартість з огляду на те, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Отже, наявність розрахункових документів під час митного оформлення не впливає на визначення складових митної вартості товару. Строк оплати за товар не може впливати на визначення митної вартості товару і таке посилання не стосується неможливості визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості, оскільки не містить відомостей, які б свідчили про розбіжності в поданих документах, ознаки їх підробки, відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни.

Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості.

Правову позицію аналогічного змісту викладено, зокрема, у постанові Верховного Суду від 05 серпня 2021 року (провадження №К/9901/35127/19).

Також, на думку суду, відсутність терміну поставки не є ціноутворюючим фактором та не може свідчити про заниження митної вартості товару.

Крім того, відповідач не пояснив, яким чином на ціну товару впливає обставина, що відправлення товару здійснювалось третіми особами.

Щодо доводів апелянта про те, що здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товарів належить до повноважень митних органів, які були ним реалізовані, а також про те, що позивачем не надано всіх витребуваних у нього додаткових документів, колегія суд зазначає, що митні органи дійсно можуть здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але такі повноваження мають реалізуватися ними у спосіб, установлений законом, тобто, в даному випадку витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що впливають на визначення безпосередньо митної вартості.

Водночас, навіть у разі витребування додаткових документів, митний орган має враховувати, що їх ненадання може бути підставою для коригування митної вартості лише тоді, коли подані документи є недостатніми або такими, що в сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації про заявлену митну вартість.

Водночас, стаття 53 МК України, якою врегульовано порядок підтвердження декларантом заявленої митної вартості та її перевірки митницею, не містить жодних вимог щодо необхідності додаткового підтвердження ціни, вказаної у документах, які підтверджують митну вартість, зокрема й в рахунку-фактурі та квитанції.

Аналогічний правовий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20 лютого 2018 у справі № 809/1884/16 та від 03 квітня 2018 по справі № 826/8797/16.

Інших обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, відповідачем не наведено. Так само й інших юридичних фактів, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено.

Слід зазначити, що в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган обов`язково повинен зазначити докладну інформацію та джерела, які використовувалися ним при визначенні митної вартості за шостим (резервним) методом. Тобто, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, контролюючий орган повинен також зазначити докладну інформацію і джерела, які ним використовувалися.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.03. березня 2018 року по справі № 809/4367/15.

Як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів, відповідачем зазначено, що неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст. 60 МКУ) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст. 62 МКУ) та методу 2г (ст. 63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували митні декларації: від 03.06.2020 № UA100020/2021/589108, від 25.01.2021 № UA100030/2021/440489, від 14.06.2021 № UA100020/2021/590648, від 11.05.2021 № UA100030/2021/444822, від 12.04.2021 № UA110050/2021/324, від 06.01.2021 № UA100060/2021/270076, від 16.03.2021 № UA100020/2021/578282, від 17.05.2021 № UA100050/2021/364606, від 31.03.2021 № UA100060/2021/276670, від 24.05.2021 № UA807170/2021/31873.

Проте, митний орган приймаючи рішення про коригування митної вартості товару за другорядним методом (резервний), не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не навів жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товару, що суперечить вимогам статті 55 МК України.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем надані відповідачу для митного оформлення імпортованого товару всі документи, що передбачені ч. 2 статті 53 МК України, які повною мірою ідентифікують оцінюваний товар та містять об`єктивні і достовірні дані, які підтверджують ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджують митну вартість товарів за ціною договору згідно вимог ч.ч. 4, 5 статті 58 МК України.

Натомість, відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами правомірність своїх дій при винесенні оскаржуваного рішення. Відповідачем жодним чином не доведено, що документи, подані позивачем для визначення митної вартості товару містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Так, відповідач просто вказує на існування розбіжностей у поданих позивачем документах, не зазначаючи при цьому, які саме дані не співпадають, в яких документах містяться суперечливі дані та яким чином скаржник виявив такі розбіжності.

Тобто, в апеляційній скарзі відповідачем не було доведено, що подані позивачем документи для визначення митної вартості товару містять розбіжності, на які вказував відповідач, та які спростував суд першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість прийняття митним органом оскаржуваних рішень та, відповідно, коригування митної вартості товару позивача за другорядним методом, а саме за резервним.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару є необгрунтованим, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Колегія суддів, вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення відповідно до норм матеріального та процесуального права.

Отже при винесення оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Київської митниці Державної митної служби України - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 лютого 2022 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 статті 328 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 09 серпня 2022 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Л.В. Бєлова

Є.І. Мєзєнцев