Справа № 260/1274/22
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2022-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 рокуЛьвівСправа № 260/1274/22 пров. № А/857/8276/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Глушко І.В.,

суддя Запотічний І.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2022 року (головуючий суддя Ващилін Р.О., м. Ужгород) у справі № 260/1274/22 за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

30.03.2022 позивач звернувся в суд першої інстанції із адміністративним позовом Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України , в якому просив: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3031126/ від 28.08.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №40 від 06.07.2021 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №40 від 06.07.2021 датою її фактичного отримання; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3031127/ від 28.08.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №44 від 20.07.2021 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №44 від 20.07.2021 датою її фактичного отримання; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3031125/ від 28.08.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №47 від 28.07.2021 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №47 від 28.07.2021 датою її фактичного отримання.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2022 року позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Закарпатській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти рішення про передачу справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі. Посилається на встановлені карантинні обмеження, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду. Крім того, зазначає, що контрагенти ФОП ОСОБА_1 мають гарантоване право на віднесення сум податку на додану вартість, сплачену в ціні товару до податкового кредиту в строку 365 днів з дати складення податкової накладної. Разом з тим, обмеживши право на звернення до суду оскаржуваною ухвалою, судом першої інстанції порушено право контрагентів на віднесення сум податку на додану вартість в ціні придбання товару до складу податкового кредиту, оскільки термін в 365 календарних днів на день винесення оскаржуваної ухвали тривав.

У відповідності до частини другої статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС), суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04.04.2022 дану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали для подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого.

15 квітня 2022 року до Закарпатського окружного адміністративного суду на виконання ухвали від 04.04.2022 надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в якій в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення позивач посилається на запроваджені в державі карантинні заходи та воєнний стан.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Предметом даного адміністративного позову є оскарження рішень Комісії Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо відмови в реєстрації податкових накладних. Так, з матеріалів справи вбачається, що оскаржені рішення були прийняті комісією 28 серпня 2021 року. В подальшому такі були оскаржені в адміністративному порядку, а за результатами розгляду поданої платником податків скарги 10 вересня 2021 року головою комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вищого рівня було прийнято рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, є Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 (ПК України).

Порядок оскарження рішень контролюючих органів регламентується нормами ст. 56 ПК України. Так, зокрема, п. 56.1 ст. 56 ПК України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

У постанові від 24.04.2020 (справа №520/6895/19) Верховний Суд, застосовуючи наведені норми, зробив висновок, що законодавець в абз. 1 п. 56.18. ст. 56 ПК України під висловом «або інше рішення контролюючого органу» розумів саме рішення контролюючого органу, яке безпосередньо впливає на розмір грошового (податкового) зобов`язання платника податків.

Отже, ПК України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, а відтак, до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами ст. 122 КАС, а не ПК України.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 у справі №640/20468/18.

В свою чергу нормами КАС України передбачена можливість застосування скорочених строків звернення до суду у разі використання процедури досудового врегулювання спору. Так, зокрема, згідно ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи - платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави. Більш скорочені строки звернення до суду у випадку попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року також визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судових захист і доступ до правосуддя.

Окрім того, практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббіса та інш. проти Великобританії, рішення від 22.10.1996, Девеер проти Бельгії, рішення від 27.02.1980).

Колегія суддів зазначає, що рішення за результатами розгляду скарги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо відмови в реєстрації податкових накладних було прийнято 10 вересня 2021 року. Отже, останнім днем встановленого нормами КАС України процесуального строку для оскарження такого рішення є 10 грудня 2021 року. Разом з тим, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду першої інстанції тільки 28 березня 2022 року, тобто з пропуском 3-місячного строку звернення до суду.

В обґрунтування звернення до суду в межах встановленого процесуального строку апелянт в апеляційній скарзі посилається на норми п. 3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України.

Апеляційний суд зазначає, що вказаною законодавчою нормою передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Провівши правовий аналіз вказаної законодавчої норми, колегія суддів дійшла висновку, що така не передбачає безумовне поновлення строків звернення до суду з огляду на запроваджені карантинні заходи, натомість зобов`язує суд враховувати пов`язаність поважності причини пропуску таких з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Посилаючись на встановлені карантинні обмеження, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач жодних доказів пов`язаності причини пропуску строків звернення до суду з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, не наводить. З огляду на що суд не може застосувати п. 3 Прикінцевих положень КАС України та визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на введення в Україні воєнного стану, оскільки такий указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 був введений з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. В свою чергу станом на 24 лютого 2022 року позивач встановлений для звернення до суду з даним позовом процесуальний строк вже пропустив. Будь-яких інших поважних причин пропуску строку звернення до суду апеляційний суд не вбачає. Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять. Підстави для визнання причин пропуску звернення до суду поважними, відсутні.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та судове рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду не вбачається.

Керуючись ст. ст. 308, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2022 року у справі № 260/1274/22 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. В. Глушко
І. І. Запотічний