Справа № 520/1060/22
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2022-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

04 серпня 2022 р. № 520/1060/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (, 04053, м. Київ, Шевченківській район м. Києва, вул. Кудрявська, 26/28) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022) про визнання дій протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b.

В обґрунтування позову зазначив, що твердження, які викладені у висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b, є помилковими та необґрунтованими; зобов`язання порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, визначених ст. 3 та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі"; зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечить вимогам законодавства України. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень.

У відзиві на позовну заяву відповідач наголосив на тому, що за результатами контрольного заходу, посадовими особами Північно-східного офісу Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 31.12.2021, яким встановлено порушення позивачем вимог абзацу третього пункту першого частини 1 статті 31 Закону. Моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій учасників встановлено, що учасник TOB "АРТ СЕК`ЮРІТІ ГРУП" та учасник-переможець фізична особа-підприємець ОСОБА_1 не відповідають вимогам тендерної документації. Однак, на порушення абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерні пропозиції ТОВ "APT СЕК`ЮРІТІ ГРУП" та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 як таких, що не відповідають вимогам тендерної документації, визначив переможцем процедури закупівлі фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 та уклав з ним договір про надання послуг від 07.12.2020 № 37-jps/22. Таким чином, учасниками TOB "APT СЕК`ЮРІТІ ГРУП" та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 надано інформацію не в повному обсязі та опитувальник не відповідає вимогам підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації. Таким чином, замовник визначив переможцем процедури закупівлі учасника, у складі тендерної пропозиції якого опитувальник заповнено не в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене, Офісом, як суб`єктом владних повноважень, чітко визначено конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити позивачу для усунення порушень. Вказані шляхи усунення порушень є пропорційними самим порушенням, оскільки якщо б позивач їх не допустив, то пропозиція учасника-переможця повинна була бути відхиленою, а договір про закупівлю не укладений. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

У відповіді на відзив позивач заперечував ті обставини, на які відповідач посилається у висновку від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b, як па подію вчинення порушень вимог Закону України "Про публічні закупівлі", та вважає, що порушень зазначеного Закону при здійсненні процедури закупівлі позивачем не вчинено. Так, відповідно до вимог підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації учасники повинні завантажити: "Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку № 5 цієї тендерної документації". Учасниками закупівель на виконання зазначеної вимоги були завантажені такі Опитувальники.

За даних обставин у позивача був відсутній обов`язок відхилення пропозицій учасників закупівлі, позаяк зазначені у висновку від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b недоліки тендерних пропозицій не свідчать про те, що учасники процедури закупівлі не відповідали кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 вказаного Закону України "Про публічні закупівлі", а відтак неправомірним є застосування п. 2 ч. 2 ст. 32 вказаного Закону за яким тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель, у разі допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів. Станом на дату складення даної відповіді на відзив, договір є майже повністю виконаним, що підтверджується копіями актів надання послуг. За договором фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 було надано послуг на суму 382 252,92 грн., позивачем здійснено оплату за договором. Позивач наголосив, що договір від 07.12.2020 № 37-jps/22 був укладений без порушень визначених ст. 43 Закону, отже він не може бути нікчемним відповідно до зазначеного Закону та ЦК України. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Керуючись приписами ст. ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст.258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Акціонерним товариством "Укргазвидобування" (далі за текстом АТ "Укргазвидобування") в особі Філії газопромислове підприємство "Шебелинкагазвидобування" було проведено процедуру закупівель (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів відповідно до частини третьої статті 10 Закону) ШГВ20П-0-5 Послуги, пов`язані і програмним забезпеченням (Технічне супроводження, монтаж та підтримка системи GPS-моніторингу ТЗ), ідентифікатор закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b).

За результатами проведеної процедури закупівлі, 07.12.2020 р. з переможцем даної процедури відкритих торгів фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 було укладено договір № 37-jps/22.

Відповідно до наказу №568 від 28.12.2021 року посадових осіб Північно-східного офісу Держаудитслужби, було розпочато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатами якого 31.12.2021 р. в електронній системі публічних закупівель ProZorro було оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b, який затверджено начальником Північно-східного офісу Держаудитслужби 31.12.2021 р.

Із змісту висновку № UA-2020-09-22-011110-b від 31.12.2021 року вбачається, що позивачем порушений абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" (в частині розгляду та/ або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій).

На підставі висновку № UA-2020-09-22-011110-b від 31.12.2021 року, керуючись ст.2 та ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" посадовими особами Північно-східного офісу Держаудитслужби було зобов`язано АТ "Укргазвидобування" здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавстві порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань по договору з дотриманням приписів Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Судом встановлено, що за договір № 37-jps/22 частково виконаний, що підтверджується копіями актів надання послуг.

За договором фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 було надано послуг на суму 382 252,92 грн., позивачем здійснено оплату за договором.

Позивач, вважаючи свої права порушеними та не погодуючись із висновком суб`єкта владних повноважень, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду за захистом своїх прав.

По суті спірних відносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Компетенцію Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів визначено Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ) та підпунктами 3, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43).

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з частиною 2, 3 статті 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі, порядок проведення яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922 -VIII в редакції від 19.04.2020 (далі - Закону) визначено, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до частини 6 статті 8 Закону за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Судом встановлено, що оскаржуваний висновок складено уповноваженим органом та своєчасно оприлюднено в електронній системі закупівель.

Щодо встановлених моніторингом порушень суд зазначає наступне.

Дослідженням тендерної документації під час процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b встановлено, що замовник у підпункті 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації встановив вимогу для надання учасниками у складі тендерних пропозицій опитувальника щодо екологічно-соціальної політики учасників.

Моніторингом встановлено, що тендерні пропозиції учасників TOB "АРТ СЕК`ЮРІТІ ГРУП" та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 не відповідають умовам тендерної документації Замовника.

Судом встановлено, що учасниками TOB "APT СЕК`ЮРІТІ ГРУП" та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 надано інформацію не в повному обсязі та опитувальник не відповідає вимогам підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації.

При цьому, позивачем вказаний факт не спростовано.

Суд критично відноситься до тверджень позивача, що відповідно до вимог підпункту 1.5 пункту 1 розділу III тендерної документації учасники повинні завантажити: "Опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку №5 цієї тендерної документації", учасниками закупівель на виконання зазначеної вимоги були завантажені такі Опитувальники, що підтверджується доданими до позовної заяви доказами, за даних обставин у позивача був відсутній обов`язок відхилення пропозицій учасників закупівлі, оскільки замовником самостійно визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження всіх документів передбачених цією тендерною документацією до кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Учасники зобов`язані завантажити усі необхідні документи тендерної пропозиції згідно з вимогами тендерної документації в електронну систему закупівель до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Оскільки опитувальник щодо екологічно-соціальної політики учасників відповідно до додатку №5 цієї тендерної документації передбачений тендерною документацію та безпосередньо додатком №5 передбачено, що у разі якщо учасник (в т.ч. учасник-нерезидент) не повинен надавати інформацію, що вимагається в опитувальнику, з підстав, визначених законодавством, або інших підстав, учасник надає пояснення в довільній формі, за підписом уповноваженої особи учасника щодо не заповнення такої інформації, однак позивачем прийняті до розгляду тендерні пропозиції без заповненого в повному обсязі додатку №5 та без відповідних пояснень учасників, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення вимог абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону позивачем та відповідність висновків моніторингу публічної закупівлі.

Відповідно до абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає вимогам встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону.

Згідно з положеннями пункту 2 частини 2 статті 32 Закону, тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі подання до участі у відкритих торгах менше двох тендерних пропозицій.

Однак, Замовник не відхилив учасників TOB "APT СЕК`ЮРІТІ ГРУП" та фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 , допустив їх до аукціону, визначив переможцем процедури закупівель фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 та уклав договір про надання послуг № 37-jps/22 від 07.12.2020 року.

Таким чином, замовник визначив переможцем процедури закупівлі учасника, у складі тендерної пропозиції якого опитувальник заповнено не в повному обсязі, що свідчить про факт виявлених моніторингом порушень.

Щодо твердження позивача про порушення Офісом вимог ч. 1 ст. 5, ч. 1 та ч. 2 ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 1 п.3 постанови Кабінету Міністрів України "Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів" від 03.03.2020 року № 193 забезпечено можливість використання удосконалених електронних підписів чи печаток, які базуються да кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб, у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів і печаток (кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім випадків встановлених законодавством.

Відповідно до абз. 2 п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 № 193 експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України "Про електронні довірчі послуги" щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 5 березня 2022 року.

Згідно з приписами п. 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 № 193 рекомендувати іншим державним органам, органам місцевого самоврядування, а також іншим особам, які надають електронні публічні (зокрема адміністративні) послуги, забезпечити технічну можливість використання відповідно до вимог цієї постанови удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб в інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах, володільцями інформації в яких є відповідні державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, що належать до сфери їх управління, а також інші особи, які надають електронні публічні (зокрема адміністративні) послуги.

Враховуючи вищевикладене, оскільки на електронно-цифровий підпис, яким підписано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі поширює свою дію положення Постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193, то в діях Офісу відсутні порушення вимог ч.1 ст. 5, ч. 2 та ч.1 ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг".

Щодо тверджень позивача про неможливість покладення на нього обов`язків з розірвання укладеного договору, суд зазначає наступне.

Вирішуючи питання щодо порушення прав і законних інтересів позивача у цій справі, варто виходити із системного тлумачення приписів статті 7-1 Закону №922-VIII, яке дозволяє дійти висновку, що під час здійснення моніторингу публічних закупівель правовідносини виникають між органом державного фінансового контролю та замовником, який може надавати пояснення щодо процедури закупівлі, оскаржувати висновок про результати моніторингу тощо. Саме на замовника покладається обов`язок усунути виявленні порушення, а у випадку, якщо порушення, визначені у висновку, не будуть усунуті і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Отже, висновок про результати моніторингу закупівлі як акт індивідуальної дії безпосередньо стосується прав та законних інтересів замовника публічної закупівлі і саме замовнику на підставі частини десятої статті 7-1 Закону №922-VIII надано право у випадку незгоди з інформацією, викладеною у висновку, оскаржити такий висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року №552 "Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241 (далі - Порядок №522).

Згідно з приписами п.3 вказаного Порядку, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Суд зазначає, що за змістом та формою висновок про результати моніторингу закупівель повністю відповідає вимогам статті 8 Закону та Порядку №522.

З наведеного вбачається, що відповідачем встановлений чіткий та зрозумілий захід з усунення виявлених порушень, а саме розірвання укладеного договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Правовою підставою зазначення шляху усунення порушення у вигляді припинення зобов`язань по договору є те, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (частина перша статті 203 ЦК).

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин, стаття 215 ЦК).

Враховуючи, що за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами вищевказаної закупівлі правочину є недодержання вимог Закону в момент його укладення.

Відповідно до п. 2.9 Постанови Пленуму Вищого Господарського Суду України від 29.05.2013 №11, на підставі статті 215 ЦК України, недійсними можуть визнаватися не лише правочини, які не відповідають цьому Кодексу, а й такі, що порушують вимоги інших законодавчих актів України, указів Президента України, постанов Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, виданих державними органами, у тому числі відомчих, зареєстрованих у встановленому порядку (Закону № 922).

Враховуючи вищевикладене, Офісом, як суб`єктом владних повноважень, чітко визначено конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити позивачу для усунення порушень.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність "усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель" без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

Так, Верховний Суд, зокрема, у постановах від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18, від 05 березня 2020 року в справі №640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справа №160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

За змістом ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 31.12.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-09-22-011110-b, яким зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку зокрема шляхом припинення зобов`язань по договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, є правомірним та складеним у відповідності до вимог чинного законодавства, встановлені моніторингом порушення підтверджені під час судового розгляду справи, підстави для скасування вказаного висновку - відсутні, відповідно позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Посилання позивача на правові висновки Верховного Суду у постанові від 21.01.2021 року по справі №160/12925/19, суд не приймає до уваги, оскільки відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 30.01.2019 по справі №755/10947/17, під час вирішення тотожних спорів має враховуватися саме остання правова позиція.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 12.05.2022 року у справі №520/258/20, оскільки матеріалами справи не підтверджується факт повного виконання договору закупівлі станом на момент оприлюднення оскаржуваного висновку, відповідно договір був діючим, а тому вимога про зобов`язання вжити заходів щодо розірвання цього договору не суперечить чинному на той час законодавству.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 258, 262, 293, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (, 04053, м. Київ, Шевченківській район м. Києва, вул. Кудрявська, 26/28) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022) про визнання дій протиправним та скасування висновку відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 04 серпня 2022 року.

Суддя Н.А. Полях