Справа № 420/18883/21
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Аракелян М.М.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бім Форс Лімітед» (; адреса: автодорога М 05 Київ-Одеса 562+50 м ліворуч, офіс 2, Усатівська сільрада, Біляївський район, Одеська область, 67663) до Головного управління ДПС в Одеській області (; адреса: вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044), Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

08 жовтня 2021 до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бім Форс Лімітед» до Головного управління ДПС в Одеській області, Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області, у якому представник позивача просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 07.09.2021 № 19545 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «БІМ ФОРС ЛІМІТЕД» () критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 05.10.2021 № 21737 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «БІМ ФОРС ЛІМІТЕД» () критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БІМ ФОРС ЛІМІТЕД» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків; стягнути з бюджетних асигнувань ГУ ДПС в Одеській області на користь позивача витрати на сплату судового збору у розмірі 4540грн. та витрати на правничу допомогу.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа №420/18883/21 розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13.10.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін згідно ст.262 КАС України.

В обґрунтування вимог позову представник позивача зазначив, що 07.09.2021 року та 05.10.2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС в Одеській області були прийняті рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якими була встановлена відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав, встановлених п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивач не погоджується із зазначеними рішеннями, вважає їх необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню у зв`язку з чим звернувся до суду з позовом.

Ухвалою суду від 13.12.2021 року постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі та призначено підготовче засідання у справі на 12.01.2022 року.

04.01.2022 року ГУ ДПС в Одеській області подало суду відзив на позов, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував.

В обґрунтування правової позиції, зокрема, зазначено, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв в межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством України, та вважає позовні вимоги безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. ТОВ «Бім Форс Лімітед» за податковою поведінкою має ознаки «постачальник сумнівного податкового кредиту». Позивач скористався своїм правом та надав повідомлення №1 від 27.09.2021 року та після опрацювання повідомлення комісією контролюючого органу винесено оскаржуване рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку №21737 від 05.10.2021 року. При цьому документи, надані разом з повідомленням, в достатньому об`ємі не розкривають змісту господарських операцій та не можуть слугувати достатнім доказом реальності здійснення останніх.

10.01.2022 року позивач подав суду відповідь на відзив.

ПІдготовче засідання, призначене на 12.01.2022 року не відбулось у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Аракелян М.М. та було перенесено на 01.02.2022 року.

01.02.2022 року позивач подав суду клопотання про стягнення з відповідача 10000грн. судових витрат.

Засідання, призначене на 01.02.2022 року не відбулось у зв`язку із карантинними обмеженнями, введеними у приміщенні суду та було перенесено на 23.02.2022 року.

17.02.2022 року ГУ ДПС в Одеській області подало суду клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу у разі задоволення позовних вимог.

Підготовче засідання, призначене на 23.02.2022 року не відбулось.

Ухвалою суду від 15.03.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду у судовому засіданні 13.04.2022 року.

Судове засідання, призначене на 13.04.2022 року, не відбулось.

У судове засідання, призначене на 02.08.2022 року сторони не з`явились, були повідомлені про час та місце проведення засідання належним чином та своєчасно, позивач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Керуючись п.9 ст. 205 КАС України судом було прийнято рішення продовжити розгляд справи в письмовому провадженні.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, що мають значення для справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є юридичною особою суб`єктом підприємницької діяльності, який господарює за КВЕД:

46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами (основний);

46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами;

47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами;

49.41 Вантажний автомобільний транспорт.

07.09.2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області було прийнято рішення №19545 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яким була встановлена відповідність ТОВ «Бім Форс Лімітед» критеріям ризиковості платника податку з підстав встановлених п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У розділі податкова інформація вказано, що встановлено придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості.

27.09.2021 року ТОВ «Бім Форс Лімітед» було подано відповідачу повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податку; кількість додатків - 94 (т.1, а.с.209).

05.10.2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області було прийнято рішення №21737 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яким була встановлена відповідність ТОВ «Бім Форс Лімітед» критеріям ризиковості платника податку з підстав встановлених п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (т.1, а.с.211).

У розділі податкова інформація вказано, що встановлено придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості.

Вважаючи вказані рішення необґрунтованими, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до п.п.20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий пункту 74.1).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий пункту 74.1).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

За формою оскаржувані рішення контролюючого органу відповідають вимогам Додатку №4 до Порядку №1165.

Так, у рішеннях зазначено про відповідність платника податку ТОВ «Бім Форм Лімітед» критеріям ризиковості платника податку, а саме, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Натомість, у рядку Податкова інформація в оскаржуваних рішеннях зазначено лише про встановлення операції з придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості, і відсутня конкретизація того, які саме обставини та податкова інформація стали підставою для віднесення позивача до платників податку, які відповідають п. 8 Критеріїв ризиковості. ТОВ «Бім Форм Лімітед» не отримано жодних додатків до оскаржуваних рішень Комісії ГУ ДПС із розшифруванням податкової інформації, покладеної в основу цього рішення.

Вказану інформацію надано суду із відзивом на позов.

А саме, таблиця Придбання/податковий кредит/ПК по ТОВ «Бім Форс Лімітед» за період з 04.01.2021 року по 25.08.2021 року, тис.грн. з переліком контрагентів та з висновком про ризик, що позивач має ознаки «постачальника сумнівного податкового кредиту»; необхідно отримати договори та підтверджуючі документи щодо придбання послуг з організації перевезення вантажів по ТОВ «Бім Форс» (код 43519155), якого 22.12.2020р. внесено до Журналу ризикових СГ (т.2, а.с.12-17).

Суд погоджується із позицією позивача у відповіді на відзив, що наведена таблиця є роздруківкою, яку не можна ідентифікувати та оцінити як належний та допустимий доказ по справі, а також приймає до уваги, що твердження Товариства щодо неодержання цієї інформації разом із оскаржуваним рішенням від 07.09.2021 року відповідачем не спростовано, отже які саме документи мав надати позивач конкретно не було визначено.

Оскаржувані рішення не містять розшифрування, які саме операції та з якими контрагентами після отримання від позивача повідомлення з додатковими документами слугували підставою для висновку (після опрацювання) про відповідність позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Таким чином, відповідачем не доведено, яка саме податкова інформація в нього наявна, про які саме факти вона свідчить, якими документами, що мають доказове значення, вона підтверджується.

Отже, судом встановлено, що рішення від 05.10.2021 року не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

У постановах Верховного Суду від 20.03.2018 р. у справі №804/939/16 (адміністративне провадження №К/9901/376/17), від 02.04.2020 року у справі № 160/93/19 адміністративне провадження N К/9901/25783/19) зроблено висновок, що податкова інформація, наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів позивача по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону.

Відповідно до п. 25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Суд також звертає увагу, що відповідачем не проведено обґрунтованої та повної оцінки наданих позивачем разом із Повідомленням №1 від 27.09.2021 року документів, копії яких надано до суду, а саме:

Податковій накладній №17 від 16.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №20 від 16.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №21 від 16.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №22 від 18.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №23 від 19.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №24 від 20.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №27 від 20.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №28 від 25.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №29 від 26.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №30 від 27.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Податковій накладній №31 від 31.08.2021 року з квитанцією про зупинення;

Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 21.09.2021 року;

Витягу №201 з реєстру платників податку на додану вартість;

Штатному розпису ТОВ «Бім Форс Лімітед» від 01.07.2021 року;

Статуту ТОВ «Бім Форс Лімітед»;

Наказу №5 від 24.01.2019 року;

Договору оренди нежитлових приміщень №ОФ-04/08-2 від 04.08.2020 року;

Договору оренди нежитлових приміщень №СКЛ-01/09-21 від 01.09.2021 року;

Повідомленню про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (Форма № 20-ОПП) за вересень 2019 року;

Повідомленню про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (Форма № 20-ОПП) за вересень 2020 року;

Податковій накладній №1 від 02.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №2 від 02.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №5 від 03.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №6 від 03.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №8 від 05.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №9 від 05.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №11 від 06.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №12 від 06.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Договору поставки №2/04-21 від 02.04.2021 року;

Видатковій накладній №1 від 02.08.2021 року;

Видатковій накладній №2 від 02.08.2021 року;

Видатковій накладній №6 від 03.08.2021 року;

Видатковій накладній №8 від 04.08.2021 року;

Видатковій накладній №11 від 04.08.2021 року;

Видатковій накладній №12 від 06.08.2021 року;

Видатковій накладній №13 від 06.08.2021 року;

Видатковій накладній №14 від 06.08.2021 року;

Виписці по рахунку від 22.09.2011 року ТОВ «Айвіра»;

ТТН №1 від 02.08.2020 року;

ТТН №2 від 02.08.2020 року;

ТТН №6 від 03.08.2020 року;

ТТН №8 від 04.08.2020 року;

ТТН №11 від 05.08.2020 року;

ТТН №12 від 06.08.2020 року;

ТТН №13 від 06.08.2020 року;

ТТН №14 від 06.08.2020 року;

Податковій накладній №4 від 02.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №13 від 06.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Договору поставки №241 від 06.11.2017 року;

Видатковій накладній №5 від 02.08.2021 року;

Видатковій накладній №15 від 06.08.2021 року;

Виписці по рахунку від 22.09.2011 року ТОВ «Таврія-В»;

ТТН № РБі-5 від 02.08.2021 року;

ТТН № РБі- 15 від 06.08.2021 року;

Податковій накладній №14 від 10.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №16 від 13.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Договору поставки №1165 від 12.04.2021 року;

Видатковій накладній №22 від 10.08.2021 року;

Видатковій накладній №25 від 13.08.2021 року;

ТТН № РБі-22 від 10.08.2021 року;

ТТН № РБі-25 від 13.08.2021 року;

Податковій накладній №3 від 02.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Податковій накладній №15 від 13.08.2021 року з квитанцією про прийняття;

Договору поставки №12/01-21 від 12.04.2021 року;

Видатковій накладній №3 від 02.08.2021 року;

Видатковій накладній №24 від 13.08.2021 року;

Виписці по рахунку від 22.09.2021 року ПП «ЗЛАК М»;

ТТН № РБі-3 від 02.08.2021 року;

ТТН № РБі-24 від 13.08.2021 року;

Контракту №23/13 В від 15.11.2019 року;

Інвойсу №IHR201 від 02.08.2021 року;

Митній декларації UA500100/2021/202658;

Контракту №03/21В від 03.02.2021 року;

Інвойсу №3962220 від 09.06.2021 року;

Митній декларації UA500130/2021/200331;

Інвойс № 4232420 від 23.06.2021 року;

Митна декларація UA500020/2021/203704;

Інвойсу №4222420 від 23.06.2021 року;

Митній декларації UA500130/2021/202211;

Контракту « 10/20 В від 15.09.2020 року;

Інвойсу № IHR288 від 27.07.2021року;

Митній декларації UA500110/2021/202944;

Інвойсу №IHR291 від 30.07.2021 року;

Митній декларації UA500100/2021/202450;

Інвойсу № IHR294 від 31.07.2021 року;

Митній декларації UA500110/2021/203218;

Контракту №16-21В від 16.07.2021 року;

Інвойсу № SEN342 від 31.07.2021 року;

Митній декларації UA 500110/2021/203673;

Контракту №09/21В від 09.04.2021 року;

Інвойсу №247 від 07.07.2021 року;

Митній декларації UA500150/2021/201156.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових платників податків, у зв`язку з чим рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 05.10.2021 року №21737 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

При цьому, під час судового розгляду справи суд має встановити порушення прав платника внаслідок прийняття оскаржуваного рішення та перевірити, чи прийняте таке рішення з дотримання критеріїв, визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи, що приписами пункту 6 Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд вважає, що встановлення Комісією ГУ ДПС в Одеській області відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні позивачем його господарської діяльності.

Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів. Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Крім того, суд звертає увагу, що внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапив у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

Таким чином, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платнику податку зазначено тільки п.8 Критеріїв ризиковості платника податків та його загальний зміст, однак рішення не містить розшифровки, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення товариства до переліку ризикових платників податку. З оскаржуваних рішень не вбачається, яка ризикова операція та по якій податковій накладній досліджувалась податкова інформація по платнику податків.

При вирішенні цього спору суд також враховує, що пунктом 6 Порядку №1165 врегульовано процедуру прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків. Крім того, додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якою прямо передбачено, що таке рішення може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку. Це означає, що Кабінет Міністрів України, який за нормами пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України наділений делегованими повноваженнями встановлювати порядок та підстави зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прямо визнав юрисдикцію адміністративного суду на розгляд по суті спорів між платниками податків та контролюючими органами щодо правомірності прийняття рішень про включення платників податків до переліку ризикових.

Суд акцентує увагу на тому, що віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, а також прийняття вказаного негативного для платника податку рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 05.10.2021 року №21737, а, отже, і виключення Товариства з обмеженою відповідальністю «Бім Форс Лімітед» з переліку ризикових платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Щодо позовної вимоги про скасування рішення №19545 від 07.09.2021 року суд зазначає наступне.

Відповідно до п.6 Порядку №1165 у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4). Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Позовні вимоги в частині скасування рішення №19545 від 07.09.2021 року задоволенню не підлягають, оскільки його оскарження не є ефективним способом захисту порушених прав позивача внаслідок задоволення позовної вимоги про зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Бім Форс Лімітед» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що рішення №21737 від 05.10.2021 року щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідає критеріям, визначеним нормами ч.2 ст.2 КАС України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав позивача підлягає скасуванню як протиправне.

Враховуючи викладене позов підлягає задоволенню частково із відмовою у задоволенні вимог до Комісії ГУ ДПС в Одеській області, яка в адміністративному процесі не наділена самостійною процесуальною дієздатністю, отже не може виступати відповідачем поряд із ГУ ДПС в Одеській області.

Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведена обґрунтованість та законність оскаржуваних рішень, відзив на позовну заяву відтворює законодавчі норми та зміст оскаржуваних рішень, не містить будь-яких аргументів на противагу доводам позивача, які мали б конкретизований зміст.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Виходячи з викладеного, позов підлягає задоволенню частково, а доводи відповідача суд відхиляє з вищенаведених мотивів.

Щодо заяви представника позивача про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10000 грн. на користь позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами.

Розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Так, на підтвердження витрат на правничу допомогу представником позивача надані до суду договір про надання правової допомоги від 11.01.2021 року б/н укладений між адвокатом Цимбалом С.Ю. та ТОВ «Бім Форс Лімітед», Додаток №1 від 06.10.2021 року до договору про надання правової допомоги від 11.01.2021 року, Акт виконаних робіт (наданих послуг) в рамках Додатку №1 від 06.10.2021 року, за яким загальна вартість послуг, яка підлягає оплаті ТОВом «Бім Форс Лімітед» на користь адвоката Цимбал С.Ю. за надання перелічених в Акті послуг, складає 10000грн. (в суді першої інстанції).

Відповідно до ч.ч.7,9 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Згідно із ч.5 ст.134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

ГУ ДПС в Одеській області подане клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу, яке судом задовольняється частково, враховуючи аргументи відповідача стосовно поширеності відповідної категорії справ, аспектів і складності даної справи, тощо, тобто вважає суму гонорару 10000грн. неспівмірною.

Виходячи з принципу обґрунтованості та пропорційності розміру судових витрат до предмета спору, часом, витраченим адвокатом на надання відповідних послуг, обсягом наданих послуг та значенням справи для сторони, суд дійшов висновку про стягнення з ГУ ДПС в Одеській області на користь позивача витрат на правничу допомогу у сумі 6000грн., зменшивши їх розмір за клопотанням відповідача та поклавши ці витрати на нього на підставі ч.1 ст.139 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Позивачем сплачено судовий збір за подання даного позову у сумі 4540 грн. (т.1, а.с.39), ці витрати суд покладає на відповідача згідно ч.1 ст.139 КАС України.

Суд дійшов висновку про стягнення з Головного управління ДПС в Одеській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бім Форс Лімітед» () судових витрат зі сплати судового збору у сумі 4540грн.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 260, 262, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бім Форс Лімітед» (; адреса: автодорога М 05 Київ-Одеса 562+50 м ліворуч, офіс 2, Усатівська сільрада, Біляївський район, Одеська область, 67663) до Головного управління ДПС в Одеській області (; адреса: вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044), Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 05.10.2021 № 21737 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «БІМ ФОРС ЛІМІТЕД» () критеріям ризиковості платника податку, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БІМ ФОРС ЛІМІТЕД» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

У задоволенні вимог до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області та вимоги про скасування рішення від 07.09.2021 року №19545 - відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області (, адреса: вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бім Форс» (; адреса: 8 км автошляху Санкт-Петербург-Київ-Одеса, сільрада Усатівська Біляївський р-н, Одеська обл., 67663) суму сплаченого судового збору у розмірі 4540(чотири тисячі п`ятсот сорок)грн. та 6000(шість тисяч)грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України, до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя М.М. Аракелян