Справа № 420/6989/22
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 серпня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/6989/22

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Шеметенко Л.П., суддів - Стас Л.В., Турецької І.О., розглянувши питання про відстрочення сплати судового збору Військовій частині НОМЕР_1 за подання апеляційної скарги на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року по справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В :

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року по справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, стягнення коштів.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з відсунім бюджетним фінансуванням.

Розглянувши заявлене клопотання апелянта про відстрочення йому сплати судового збору за подання апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно ч.ч. 1, 5 ст. 296 КАС України апеляційна скарга подається у письмовій формі та до апеляційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

В свою чергу, підпунктом 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI, у редакції станом на момент подання апеляційної скарги, визначено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно вимог ч. 1 ст. 4 цього ж Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року - 2481 гривня.

З огляду на викладене, при подачі апеляційної скарги апелянтом повинен бути доданий оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 2481 грн.

Однак, апелянтом не додано доказів сплати судового збору, натомість заявлено клопотання, в якому він просить відстрочити сплату судового збору у даній справі, посилаючись на відсутність коштів на реєстраційному рахунку за КЕКВ 2800.

На підтвердження викладених обставин апелянтом надано виписку від 01.07.2022 року.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Аналізуючи положення КАС України у їх сукупності, колегія суддів наголошує, що питання про відстрочення сплати судового збору вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Вказаний принцип передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків усіх учасників судового процесу.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.05.2008 року «Надточій проти України» (Заява №7460/03), принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

На підставі наведеного, при вирішенні питання щодо відстрочення сплати судового збору у даній справі підлягають врахуванню обставини даної справи та доводи і докази заявника, яким судом має бути надана оцінка на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Також, слід зазначити, що гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14 травня 1981 року № R (81) 7: «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року) виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух, а право на право на доступ до суду, закріплене у Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак, суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати зазначеній Конвенції, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Таким чином, у рішенні по справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року ЄСПЛ констатував, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдавати шкоди суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Вирішуючи клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів бере до уваги доводи позивача про неможливість сплати судового збору за подання апеляційної скарги у встановлені судом строки.

Крім того, вирішуючи заявлене клопотання, колегія суддів враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18, згідно якої у нормах частини другої статті 132 КАС відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору, це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату, прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Разом з цим, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який затверджено Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 341/2022 від 17.05.2022 року.

Водночас, відповідно до статті 64 Конституції України в умовах воєнного або надзвичайного стану не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені, зокрема, статтею 55 Конституції, яка кожному гарантує право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Таким чином, враховуючи, що майновий стан апелянта перешкоджає сплаті судового збору за подану ним апеляційну скаргу у встановлений законом строк, виходячи з принципу рівності сторін в адміністративному процесі, а також з метою забезпечення реалізації права апелянта на доступ до правосуддя, колегія суддів вважає за можливе задовольнити клопотання позивача та відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення апеляційним судом рішення у справі.

Керуючись ст.ст. 133, 248, 296, 321, 325, 328 КАС України,-

У Х В А Л И В :

Відстрочити Військовій частині НОМЕР_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 червня 2022 року до ухвалення апеляційним судом рішення у справі № 420/6989/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька