Справа № 420/1544/22
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1544/22
У Х В А Л А

09 серпня 2022 року

м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника Одеської митниці у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 30.12.2021 року №612-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 ».

Згідно з ч.9 ст.171 КАС України в ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, крім іншого, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Ухвалою суду від 22.02.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №420/1544/22. В ухвалі суду зазначено, що справа буде розглянута у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідачу встановлений 15-денний строк на подання відзиву на позов.

Статтею 258 КАС України встановлено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження. Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін починається через тридцять днів з дня відкриття провадження.

18.05.2022 року на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник відповідача у заяві посилається на те, що справа не може бути віднесена до справ незначної складності, оскільки згідно з переліком справ, які віднесені до справ незначної складності віднесено справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Представник відповідача вказує, що позивач відноситься до посадових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, оскільки займає посаду заступника начальника ВМО №1 МП «Ізмаїл» Одеської митниці, а тому справа не може бути віднесена до справ незначної складності.

Розглянувши матеріали справи, що стосуються заявленого клопотання суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч.3 ст.257 КАС України суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи;6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 2 ст.257 КАСУ встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Таким чином ч. 4 ст.257 встановлює перелік справ які не можуть розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження. Цей перелік відповідає переліку справ визначених в ч.4 ст.12 КАС України, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

КАС України також наводить поняття справ незначної складності. До справ незначної складності відповідно до ч.6 ст.12 КАС України відносяться, зокрема, справи прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Між тим, КАС України не мітить у переліку справ, які повинні розглядатись виключно в загальному позовному провадженні, або у переліку справ, які не можуть бути розглянути у спрощеному позовному провадженні справи в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, питання визначення позовного провадження (загального або спрощеного) по даній справі №420/1544/22 є дискрецією суду.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03.12.2020 року по справі №440/2722/20 щодо питання розгляду справи в порядку письмового провадження без виклику учасників справи зазначила, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження в судових органах у контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення ЄСПЛ від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява N 8273/78; рішення ЄСПЛ від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява N 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Суд по даній справі враховує предмет спору визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Підставою наказу є справа, сформована Дисциплінарною комісією. По справі учасники справи подали заяви по суті та виклали свої аргументи.

При таких обставинах відсутні підстави для розгляду справи в загальному позовному провадженні або з викликом сторін.

За приписами ч.9 ст.171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа. Таким чином, вказане питання вирішується судом у будь-якому випадку з урахуванням вимог ст.12 КАС України щодо форм судочинства.

З урахуванням критеріїв визначених ч.3 ст.257 КАС України, а також того, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч.4 ст.12 КАС України), суд ухвалою суду від 22.02.2022 року прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та вирішив здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або за власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з п.2 ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 7 ст.262 КАС України встановлено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Відповідачем клопотання подано 18.05.2022 року.

Суд вважає, що при визначенні ухвалою суду від 22.02.2022 року порядку розгляду справи - за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін враховані характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі.

Відзив на позов наданий 26.05.2022 року, відповідно відповідь на відзив 30.05.2022 року. Суд з урахуванням введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 року суд вважає необхідним поновити відповідачу та позивачу строк на подання відзиву та відповіді на відзив та долучити їх до матеріалів справи.

Керуючись ст.ст. 166,167,262,241,243,248 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику Одеської митниці у задоволенні клопотання про розгляд справи №420/1544/22 за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Поновити учасникам справи строк на надання відзиву та відповіді на відзив, долучити відзив та відповідь на відзив до матеріалів справи.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути включено до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя Е.В.Катаєва