Справа № 160/6156/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 липня 2022 року Справа № 160/6156/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Комунального закладу освіти «Ліцей «Сокіл» Дніпропетровської обласної ради» до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, -
28.04.2022 Комунальний заклад освіти «Ліцей «Сокіл» Дніпропетровської обласної ради» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-09-21-012554-b «Капітальний ремонт покрівлі Комунального закладу освіти «Ліцей «Сокіл» Дніпропетровської обласної ради» за адресою: вул. Космодромна, 5, м. Дніпро (ДК 021:2015:45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» від 22.04.2022 (ID моніторингу: UA-М-2022-04-05-000037).
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що відповідно до даних електронної системи по закупівлі «Капітальний ремонт покрівлі Комунального закладу освіти «Ліцей «Сокіл» Дніпропетровської обласної ради» за адресою: вул. Космодромна,5, м. Дніпро (ДК 021:2015:45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» (ідентифікатор закупівлі: UA-2021-09-21-012554-b), представником відповідача здійснено моніторинг вказаної закупівлі (ID моніторингу: UA-M-2022-04-05-000037), проведеної позивачем. За результатами вказаного моніторингу було складено, затверджено та оприлюднено 22.04.2022 Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-21-012554-b, в якому зазначено, що за наслідками моніторингу встановлено, що в тендерній документації замовника не вказані приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки, чим порушено вимоги пункту 19 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі». З огляду на встановлене порушення відповідачем зобов`язано позивача здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень в подальшому (зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Позивач вважає висновок відповідача протиправним, що не відповідає приписам чинного законодавства, оскільки ані положення Закону України «Про публічні закупівлі», ані положення наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України «Про затвердження Переліку формальних помилок» від 15.04.2020 №710, не містять норм, які б регламентували, у якому вигляді мають відображатись у тендерній документації приклади формальних (несуттєвих) помилок. Позивач вказує, що у ч.1 Розділу 3 тендерної документації міститься інформація щодо формальних (несуттєвих) помилок, що не потребує додаткового уточнення та/або пояснення. Також, позивач не погоджується з твердженням відповідача у висновку про те, що у тендерній документації замовника не вказані приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій», оскільки в тендерній документації є посилання на наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, який саме і містить перелік формальних помилок (як їх опис, так і приклади) відповідно до вимог Закону. На переконання позивача, зауваження відповідача у висновку щодо до невідповідності тендерної документації вимогам Закону носять формальний та суб`єктивний характер, та не пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції. Крім того, під час розгляду економічно вигіднішої тендерної пропозиції учасника ТОВ «ТПФ «Беркут ЛТД» по закупівлі позивачем не було застосовано ч.1 розділу 3 тендерної документації, що додатково підтверджує відсутність впливу на склад учасників чи їхні права, які були допущені до тендерної закупівлі. По закупівлі жодного звернення фізичних та/або юридичних осіб стосовно умов тендерної документації не надходило, що також підтверджує правомірність складання тендерної документації. З огляду на викладене, твердження відповідача про наявність порушень вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону, у зв`язку з відсутністю прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, безпідставні та необґрунтовані, тому Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-09-21-012554-b від 22.04.2022 є протиправним, просить задовольнити позов у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.05.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову.
23.05.2022 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено засвідчені копії документи на виконання вимог ухвали суду відповідно до кількості учасників справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.05.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/6156/22, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.05.2022 надіслана сторонам, відповідачу разом із копією позовної заяви з додатками у паперовому вигляді надіслана засобами поштового зв`язку на юридичну адресу.
Крім того, копію ухвали суду від 30.05.2022 направлено на офіційну електронну адресу відповідача та відповідно до довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді «ст. 262 ч.5 «Ухвала про відкриття спрощеного провадження» від 30.05.22 у справі №160/6156/22 (суддя Бухтіярова М.М.) було доставлено одержувачу - Північно-східного офісу Держаудитслужби до електронного кабінету 30.05.22 о 21:44 год.
Копія ухвали суду від 30.05.2022 отримана позивачем 06.06.2022 (а.с.196).
13.07.2022 на адресу суду повернувся конверт з вмістом поштового відправлення у вигляді позовної заяви з додатками, що направлявся на адресу відповідача, з відміткою поштового відділення від 03.07.2022 про не вручення.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини 6 статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження.
Враховуючи викладене, а також те, що ухвала суду є різновидом судового рішення у відповідності до статті 241 КАС України, копію ухвали суду від 30.05.2022 разом із відсканованими матеріалами позовної заяви та доданими до неї документами неодноразово надіслано на офіційну електронну пошту та копію ухвали суду від 30.05.2022 доставлено відповідачу до електронного кабінету 30.05.2022, суд дійшов висновку, що відповідач є таким, що належним чином повідомлений про розгляд справи.
Однак, відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Обґрунтувань неможливості подання відзиву у строк, встановлений судом, клопотань про продовження строку на подання відзиву надано не було.
За приписами частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Частини першою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Тендерна документація з додатками була оприлюднена на відповідному веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель 21.09.2021.
За наслідками розгляду тендерних пропозицій та ухвалення протокольних рішень тендерного комітету замовником визначено переможця процедури відкритих торгів UA-2021-09-21-012554-b - Товариство з обмежено відповідальністю торгово-промислова фірма «Беркут ЛТД», з яким 27 жовтня 2021 року укладено договір підряду № 13-К.
Згідно із наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 05.04.2022 №95 та на підставі доповідної записки заступника начальника відділу контролю у сфері закупівель Північно-східного офісу Держаудитслужби Курган Г.В. від 04.04.2022, керуючись частиною другою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пунктом 9 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, у період з 05.04.2022 по 22.04.2022 відповідачем проведено моніторинг закупівлі UA-2021-09-21-012554-b (ID моніторингу: UA-М-2022-04-05-000037).
08.04.2022 в межах проведення моніторингу закупівлі відповідачем було опубліковано запит замовнику на пояснення, а саме:
1. яким чином та на підставі яких документів здійснено обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість;
2. надати посилання на сторінку власного веб-сайту (або на офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки), на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі.
11.04.2022 опубліковано відповідь замовника, пояснення на запит щодо обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та його очікуваної вартості.
22.04.2022 за результатами проведеного моніторингу складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-21-012554-b, який оприлюднено в електронній системі закупівель 22.04.2022, з інформацією про те, що за наслідками моніторингу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено порушення замовником пункту 19 частини другої статті 22 Закону, а саме: в тендерній документації Замовника не вказані приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведене до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки, чим порушено вимоги пункту 19 частини другої статті 22 Закону.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та відсутність механізму їх усунення, керуючись статтею 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північно-східним офісом Держаудитслужби зобов`язано здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-09-21-012554-b від 22.04.2022 (ID моніторингу: UA-М-2022-04-05-000037) протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-ХІІ).
Відповідно до статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
За змістом статті 2 Закон № 2939-XIголовними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
У відповідності до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
З аналізу наведених приписів вбачається, що Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».
У пункті 14 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) закріплено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Стаття 8 Закону № 922-VIII визначає порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:1) дані автоматичних індикаторів ризиків;2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частиною третьою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно з частиною четвертою статті 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону № 922-VIII).
Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
За змістом частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
В ході судового розгляду встановлено та матеріалами справи підтверджено, що за наслідками моніторингу закупівлі UA-2021-09-21-012554-b щодо питання відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення замовником пункту 19 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»: в тендерній документації Замовника не вказані приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведене до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки, що зафіксовано у Висновку від 22.04.2022, що оскражується.
Надаючи оцінку зазначеним у висновку твердженням відповідача, суд виходить з наступного.
Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31 частини першої статті 1 Закону №922-VII).
Відповідно до пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VIIу тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Судом встановлено, що в частині 1 «Зміст і спосіб подання тендерної документації» Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної документації» тендерної документації (а.с.123-124) замовником вказано, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні посилки та описки. Перелік формальних помилок затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710. Допущення учасниками у тендерній пропозиції формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення їх пропозицій.
Отже, позивачем у тендерній документації вказано, що є формальними (несуттєвими) помилками, та про нормативний акт, який містить в собі приклади помилок, які вважаються несуттєвими, а також зазначено про те, що допущення учасниками у тендерній пропозиції формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення їх пропозицій.
Тобто, в даному випадку, тендерна документація на виконання пункту 19 частини другої статті 22 Закону містить посилання на нормативно-правовий акт, який визначає виключний перелік, опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.
Суд звертає увагу, що Перелік формальних помилок, затверджений наказом № 710, згідно частиною першою статті 9 Закону № 922-VIII є нормативно-правовим актом, розробленим і затвердженим Уповноваженим органом, як необхідний для виконання цього Закону, та регулювання державної політики у сфері закупівель, тож має обов`язково враховуватися тендерним комітетом замовника при прийнятті рішення про віднесення допущенної учасником помилки до формальної (несуттєвої).
Разом з тим, сам Закон № 922-VIII не передбачає обов`язку замовника копіювати у тендерну документацію певний перелік формальних помилок (їх опис та приклади), який вже затверджений Наказом №710.
Тож, зауваження відповідача у Висновку фактично зводяться до того, що позивач не скопіював зміст Наказу №710 до тендерної документації, що не може вважатися порушенням чи неналежним оформленням тендерної документації, а відтак є проявом надмірного формалізму з боку відповідача як суб`єкта владних повноважень.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що зауваження відповідача щодо невідповідності тендерної документації вимогам пункту 19 частини другої статті 22 Закону 922-VIII не знайшли свого підтвердження та є необґрунтованими.
Інших порушень законодавства під час моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-21-012554-b не встановлено та оспорюваний Висновок не містить.
За змістом частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи викладене, суд вважає, що Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-21-012554-b від 22.04.2022 Північно-східного офісу Держаудитслужби прийнятий не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тобто не відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем не доведено правомірності своїх дії (рішення) у спірних правовідносинах.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на викладене, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду із цією позовною заявою у розмірі 2481,00 грн., підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено 29.07.2022.

Суддя М.М. Бухтіярова