Справа № 160/268/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 серпня 2022 року Справа 160/268/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про перехід зі спрощеного провадження та розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі №160/268/22 за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ» про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

05.01.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ», в якій позивач просить:

- стягнути податковий борг з ТОВ «ДНІПРОПРОКАТ», , до бюджету у розмірі 165 109,00 грн. шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, що обслуговують такого платника податків.

Згідно із витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.01.2022 цій позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/268/22 та дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 вказана позовна заява залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду належним чином засвідченої копії Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на підтвердження повноважень представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Ваховської Ганни підписувати позовну заяву від імені позивача, а також належним чином засвідчених документів на підтвердження повноважень представника Мартемянової Г.А. на засвідчення документів, долучених до позовної заяви; розрахунку податкового боргу по ПДВ для долучення до позовної заяви.

27.01.2022 на виконання вимог ухвали суду від 10.01.2022 позивачем подане клопотання, до якого долучені докази виправлення недоліків.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.02.2022 позов прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/268/22; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами з 04.03.2022 року.

18.02.2022 року представником Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ» подано до суду клопотання в порядку п.3 ч.1 ст.236 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій відповідач просить зупинити провадження у справі №160/268/22 до набрання законної сили судовим рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі № 160/27108/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу, обґрунтовуючи клопотання наявністю вмотивованого зв`язку між предметом судового розгляду справи №160/268/22 та предметом доказування у справі № 160/27108/21.

21.02.2022 відповідачем подано відзив на позовну заяву.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2022 клопотання про зупинення провадження у справі було задоволено та зупинено провадження в адміністративній справі №160/268/22 за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ» про стягнення заборгованості до набрання законної сили рішенням в адміністративній справі №160/27108/21.

Цією ж ухвалою суду зобов`язано сторони надати суду докази усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі.

З Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2022 у справі №160/27108/21 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ» задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення (лист) Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.09.2021 року № 66920/6/04-36-18-08 про невизнання податковою звітністю уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість з виправленням самостійно виявлених помилок за липень 2021 року ТОВ «ДНІПРОПРОКАТ» (). Зобов`язано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області прийняти та зареєструвати уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість з виправленням самостійно виявлених помилок за липень 2021 року (реєстраційний номер ) ТОВ «ДНІПРОПРОКАТ» () датою його фактичного отримання - 10.09.2021 року. Визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 22.09.2021 року № 0-0463.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.06.2022 у справі №160/27108/21 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги. Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року по справі №160/27108/21 повернуто заявнику.

Отже, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2022 у справі №160/27108/21, яке стало підставою для зупинення провадження у даній справі, набрало законної сили 30.06.2022.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.07.2022 поновлено провадження у справі №160/268/22 за ініціативою суду та продовжено розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Копію ухвали суду від 13.07.2022 надіслано сторонам, позивачу згідно із довідкою про доставку електронного листа доставлено до електронного кабінету підсистеми Електронний суд 13.07.2022 о 17:43. Крім того, копію ували від 13.07.2022 від паперовому вигляді отримано позивачем 19.07.2022 згідно із розпискою, що міститься в матеріалах справи.

27.07.2022 до суду від відповідача надійшли письмові пояснення з доказами направлення позивачу.

04.08.2022 від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до суду надійшло клопотання, в якому позивач просить перейти до розгляду адміністративної справи №160/268/22 за правилами загального провадження. В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що при вирішення про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач зазначає, що саме для всебічного з`ясування обставин справи є потреба проведення підготовчого засідання та заслуховування пояснень сторін, забезпечення принципу гласності судового процесу. Також, позивач зазначає, що у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження він може бути фактично позбавлений права на касаційне оскарження. Тому, керуючись ст.ст.10, 44, 257, 260 та 262 КАС України, задля всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи та забезпечення представникам сторін можливості надати додаткові пояснення, позивач здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подане позивачем клопотання, суд виходить з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Частинами 1-3 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ч.4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст. 12 КАС України та ч. 4 ст. 257 КАС України.

Проте, предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у ч. 4 ст. 12 КАС України та ч.4 ст. 257 КАС України.

Доводи позивача в обґрунтування заявленого клопотання про те, що для всебічного з`ясування обставин справи є потреба проведення підготовчого засідання та заслуховування пояснень сторін та забезпечення принципу гласності судового процесу, є неприйнятними.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.8 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Позивач не обмежений у своєму праві подавати відповідь на відзив, пояснення по суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань відповідача, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами жодним чином не свідчить про можливе порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

З огляду на викладене, доводи позивача про те, що для повного, всебічного розгляду справи розгляд справи має здійснюватись за правилами загального позовного провадження, є безпідставними.

Крім цього, у заявленому відповідачем клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним у судовому засіданні, та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Щодо доводів позивача про те, що у випадку розгляду справи в спрощеному провадженні позивач буде позбавлений права на касаційне оскарження судового рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Отже, право на апеляційне оскарження рішення суду в адміністративній справі гарантується, тоді як реалізація права на касаційне оскарження судового рішення може підлягати певним обмеженням, встановленим законом.

Таким чином, внаслідок розгляду судом першої інстанції адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не порушується право учасника справи на апеляційне оскарження, тоді як право на перегляд судового рішення в касаційному оскарженню підлягає легітимному обмеженню на підставі закону.

Водночас суд зауважує, що в згідно з абзацом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Отже, встановлена процесуальним законом заборона на касаційне оскарження судових рішень у справах незначної складності не є абсолютною і передбачає широкий перелік винятків, що спростовує доводи відповідача в частині можливого порушення його права на перегляд судового рішення в касаційному порядку в разі розгляду судом справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Крім цього, позивачем не обґрунтовано необхідності розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, не обґрунтовано недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін у письмовому провадженні.

Позивач у клопотанні хоч і посилається на необхідність проведення судового засідання, проте не зазначає, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом дослідження письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Суд зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та вважає за можливе продовжити розгляд справи №160/268/22 у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про перехід зі спрощеного провадження та розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі №160/268/22 за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОПРОКАТ» про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова