Справа № 670/355/22
Суддя: Мамаєв В. А.
Дата ухвалення: 2022-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/355/22
Провадження № 2-а/670/10/22
УХВАЛА

10 серпня 2022 року смт. Віньківці

Віньковецький районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Мамаєв В.А.,

за участю секретаря Кушнір О.В.

представника позивача Бабчинського В.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Віньківці Хмельницької області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не автоматичному режимі,

В С Т А Н О В И В :

18.07.2022 року до суду надійшов позов ОСОБА_1 до відповідача, у якому позивач просить: скасувати постанову відповідача від 05.07.2022 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 126 КУпАП та справу про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю події правопорушення.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, але 09.08.2022 року представник відповідача Гладкоскок С.В. подала до суду письмове клопотання, у якому просить залучити в якості другого відповідача (співвідповідача) інспектора СПД № 1 ВП № 3 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області Бородатого Юрія Олександровича. Клопотання обґрунтовано тим, що постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності виносив інспектор Бородатий Ю.О., який, відповідно до вимог ст. ст. 4, 48 КАС України, може бути відповідачем у вказаній справі.

Згідно до п.7 ч.1 ст.4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Предметом розгляду у даній справі є постанова інспектора поліції по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, передбаченого ч. 2 ст. 126 КУпАП.

За приписами ст. 222 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення правил дорожнього руху, зокрема ч. 2 ст. 126 КУпАП покладено на органи Національної поліції. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч.1 ст.13 Закону України "Про Національну поліцію" систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч.1 ст. 15 Закону України "Про Національну поліцію").

Відповідно до ч.1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.2 ст.126 КУпАП інспектори відповідного органу поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, який є територіальним органом Національної поліції.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст.222 - 244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019р. у справі за №724/716/16-а.

Так, Верховний Суд у вказаній справі виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно ч. 5 ст.242 КАС України та ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Оскільки поліцейський СПД № 1 відділення № 3 ХРУП ГУ НП в Хмельницькій області Бородатий Ю.О. при розгляді справи про адміністративне правопорушення діяв від імені ГУНП в Хмельницькій області, яке є суб`єктом владних повноважень і яке є по справі відповідачем, а також враховуючи думку представника позивача, який заперечує проти залучення інспектора в якості співвідповідача, оскільки вважає, що належним відповідачем є Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області, від імені якого він діяв, то суд вважає, що відсутні підстави для залучення другого відповідача в даній адміністративній справі, а у задоволенні клопотання представника відповідача необхідно відмовити.

Крім того, суд звертає увагу відповідача на те, що ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 01.08.2022 року задоволено клопотання представника позивача про витребування у відповідача доказу постанови серії ЕАР 5571163 від 05.07.2022 року у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 126 КУпАП. Однак станом на час проведення даного судового засідання вказаний доказ суду наданий відповідачем не був та повідомлення про неможливість подання цього доказу від Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області не надходило.

Суд роз`яснює відповідачу, що відповідно до ч. 7 ст. 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Також згідно ч. 8 ст. 80 КАС України у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені ст. 145 КАС України.

Крім того, згідно ч. 9 ст. 80 КАС України у разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

До того ж відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 195 КАС України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Керуючись ст.ст. 4, 48, 80, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області Гладкоскок С.В. про залучення другого відповідача (співвідповідача) відмовити.

Розгляд справи відкласти на 19.08.2022 року о 13 год. 00 хв. для повторного виклику представника відповідача.

Головному управлінню Національної поліції в Хмельницькій області у строк до 18.08.2022 року включно надати доказ постанову серії ЕАР 5571163 від 05.07.2022 року у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 126 КУпАП.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені ст. 145 КАС України.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Копію зазначеної ухвали надіслати відповідачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Мамаєв