Справа № 200/9665/21
Суддя: Міронова Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2022 року справа №200/9665/21

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючого судді Міронової Г.М., суддів: Сіваченка І.В., Казначеєва Е.Г., розглянув у письмовому провадженні апеляційну скаргу Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 листопада 2021 р. (рішення у повному обсязі скадено та підписано 3 грудня 2021 у м. Слов`янськ) у справі № 200/9665/21 (головуючий І інстанції суддя Зеленов А.С.) за позовом Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці до Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Східне міжрегіональне управління Державної служби України з питань праці 2 серпня 2021 року звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» про застосування заходів реагування шляхом зобов`язання повного зупинення виконання підземних робіт з проведення виробки 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток»: виконання робіт лебідкою ЛМ-71 заводський № 196 у 3 північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» Дії «Добропіллявугілля-видобуток»; виконання робіт прохідницьким комбайном КСП-32 у З північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВГІ «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток», у зв`язку із загрозою життю людей (т. 1 а.с. 1-6).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24 листопада 2021 року у справі № 200/9665/21 адміністративний позов задоволено.

Застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду до Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» шляхом зобов`язання повного зупинення виконання підземних робіт з проведення виробки 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток»: виконання робіт лебідкою ЛМ-71 заводський №196 у 3 північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» Дії «Добропіллявугілля-видобуток»; виконання робіт прохідницьким комбайном КСП-32 у З північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВГІ «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток», у зв`язку із загрозою життю людей (т. 2 а.с. 57-63).

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, представником відповідача подано апеляційну скаргу, в якій останній просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що виконання гірничих робіт відповідач розпочав з 26.01.2021, у точній відповідності до Програми розвитку гірничих робіт цілісних майнових комплексів шахт на 2021 рік, які були повернуті з оренди на баланс відповідача. Вказана Програма розвитку гірничих робіт погоджена згідно листа Головного управління Держпраці у Донецькій області від 28.12.2020 № 06.5- 131/9028/20, по об`єктах і робочих місцях, які відповідають вимогам нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки шахт «Новодонецька», «Добропільська» та «Алмазна». Контроль за виконанням заходів з забезпечення безпечних умов праці на період тимчасового відступу від вимог окремих положень з охорони праці, що вказані в протоколі розгляду Головним управлінням Держпраці у Донецькій області проектів планів розвитку гірничих робіт на 2021 рік та графіків на усунення відступів від вимог окремих положень з охорони праці, покладено на відповідальних посадових осіб відповідача. Спеціальні дозволи на користування надрами шахт цілісного майнового комплексу, переданого за вказаними нормативно-правовим документами відповідачу, а так само акти надання гірничого відводу були оформлені та видані Державною службою геології та надр України у 2003 році (строк дії продовжений до 2039 року). Відповідач має право провадити діяльність на підставі діючих ліцензій до моменту отримання нових ліцензій у відповідності до положень статті 15 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності».

Вважає, що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкту до усунення порушень, зазначених в акті перевірки, є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Разом з тим, відсутні реальні загрози внаслідок прийняття в експлуатацію виробки 3 північного конвеєрного штреку пл. 1-1 гор. 550 м. шахти «Алмазна». Вважає, що у позовній заяві позивачем не наведено конкретних підстав та не доведено наявність причинно-наслідкового зв`язку між порушенням і реальною загрозою життю та здоров`ю людей за вказаними порушеннями. Виконання гірничих робіт відповідач розпочав з 26.01.2021 на вже існуючих та введених виробних потужностях та виїмкових дільницях ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля». Робота вугільних шахт здійснюється у повній відповідності до вимог нормативних документів з охорони праці. Розроблені та впроваджені відповідачем заходи унеможливлюють вплив шкідливих факторів виробничого середовища на організм людини під час тимчасового ремонту непрацездатної системи зрошування на комбайні КСП-32, що підтверджено висновком експертизи від 07.09.2021 № 23182908.-05.-18.-1130.21.

Згідно п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що на підставі наказу Східного міжрегіонального управління державної служби України з питань праці від 30.06.2021 № 1087 призначено позапланову перевірку суб`єкта господарювання Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» на відповідність законодавчим та нормативно-правовим актам з охорони праці та промислової безпеки, в частині перевірки стану охорони праці та промислової безпеки у 3 північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток» (т. 1 а.с. 8).

За наслідками позапланового заходу державного нагляду позивачем складено акт від 06.07.2021 № 06.1-21/6/30-21, яким зафіксовано 56 порушень нормативно-правових актів з охорони праці, з яких 13 порушень створюють загрозу життю і людей, а саме:

- проекти планів розвитку гірничих робіт на 2021 рік в частині їх безпечного ведення, при проведенні 3 північного конвеєрного штреку ПЛ. l1гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток» не погоджені з Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці;

- «Паспортом проведення та кріплення 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м» передбачена перетяжка натяжної станції стрічкового конвеєра за допомогою комбайна КСП-32, але відповідно до Керівництва з експлуатації комбайна прохідницького КСП-32 він призначений для механізованого руйнування забою та погрузки гірничої маси при проведенні гірничих виробок;

- «Паспортом проведення та кріплення 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м» не передбачена експлуатація лебідки ЛМ-71 зав. № 196 у вибої 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор.550 м»;

- не надані експлуатаційні документи згідно з вимогами чинного законодавства на лебідку ЛМ-71 зав. № 196, яка експлуатується у 3 північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м;

- відсутній дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме лебідки ЛМ-71 зав. № 196, яка експлуатується у 3 північному конвеєрному штреку пл. l1 гор.550 м;

- виробка 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м не прийнята в експлуатацію комісією, призначеною директором шахти, за участю представників Держпраці;

- кінець протипожежного трубопровода знаходиться далі ніж 40м від вибою;

- у виробці 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор.550 м відсутні дерев`яні міжрамні розпорки, які передбачені «Паспортом проведення та кріплення 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор.550 м»;

- у виробці 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор.550 м з ПК 24 до ПК 31+11 м відсутні міжрамні зтяжки, які передбачені «Паспортом проведення та кріплення 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор.550 м»;

- вмонтовані на комбайні КСП-32 світильники знаходяться в непрацездатному стані;

- на комбайні КСП-32 непрацездатна система зрошування, яка проводиться через полий вихідний вал до форсунок ріжучої коронки комбайна КСП-32;

- при довжині виробки більше 600 м встановлений 1 водяний заслон замість необхідних двох;

- у порушення п. 10.6.6 СОУ 10.1-2-2005 «Правила технічної експлуатації вугільних шахт» рейкова колія з ПК 0 до ПК 25+10м не забаластована (т. 1 а.с.10-22).

Вищезазначений Акт перевірки було підписано повноважними особами відповідача та отримано один йото примірник.

9 липня 2021 року відповідачем надано заперечення та пояснення до акту перевірки (т. 1 а.с.23-25).

12 липня 2021 року Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці винесено припис про усунення виявлених порушень (т. 1 а.с.74-83).

Спірним питанням цієї справи є необхідність застосування до відповідача заходу реагування шляхом повного зупинення виконання підземних робіт з проведення виробки 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток».

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

За визначенням частини 4 статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці […].

Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їхнього життя і здоров`я в процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці визначені у Законі України від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII "Про охорону праці" (далі - Закон № 2694-XII).

Закон № 2694-XII окреслює принципи, на яких базується державна політика в галузі охорони праці, у тому числі: пріоритет життя і здоров`я працівників, повна відповідальність роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці (стаття 4 Закону).

Частиною 1 статті 13 Закону № 2694-XII передбачено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, у тому числі: забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом; організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів (частина 2 статті 13 Закону №2694-XII).

Частиною 3 статті 13 Закону № 2694-ХІІ встановлено, що роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

У відповідності до частини 1 статті 38 Закону № 2694-XII державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, яким відповідно до Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, є Державна служба України з питань праці (Держпраці), яка здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

За приписами підпункту 16 пункту 4 Положення Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення […].

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Приписами статті 1 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 та 4 статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

В статті 1 цього Закону вказано, що заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з частинами 6, 7 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 5 статті 4 Закону № 877-V передбачено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можливе лише за рішенням суду. При цьому передумовою прийняття такого рішення є встановлення факту (фактів) виконання робіт (надання послуг) суб`єктами господарювання та порушень вимог законодавства під час їх виконання, які створюють загрозу життю працюючих.

Поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям та віднесено до сфери захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Таким чином, існує три обставини, які обов`язково мають бути встановлені у цій справі: наявність порушення правил охорони праці та безпеки життєдіяльності; наявність загрози життю та здоров`ю працівників відповідача; прямий та безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між порушенням та загрозою.

Заборона виконання робіт та експлуатації певного об`єкту є крайнім заходом впливу і повинна застосовуватися у виключних випадках, коли виявлені порушення дійсно становлять реальну загрозу життю і здоров`ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття саме таких заходів реагування.

Так, 17 серпня 2021 року наказом Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці № 1560 призначено проведення позапланової перевірки Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» з метою перевірки виконання припису від 12.07.2021 №06.1-21/6/30-21 (т. 1 а.с.84).

За наслідками позапланової перевірки позивачем 1 вересня 2021 року складено акт № 06.1-21/6/45-21 та зафіксовано усунення 10 порушень із 13 наявних, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей встановлених попереднім актом перевірки від 06.07.2021 № 06.1-21/6/30-21, а саме:

- проекти планів розвитку гірничих робіт на 2021 рік в частині їх безпечного ведення, при проведенні 3 північного конвеєрного штреку ПЛ. l1гор. 550м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток» не погоджені з Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці;

- виробка 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор.550 м не прийнята в експлуатацію комісією, призначеною директором шахти, за участю представників Держпраці;

- на комбайні КСП-32 непрацездатна система зрошування, яка проводиться через полий вихідний вал до форсунок ріжучої коронки комбайна КСП-32 /а.с.87-98/.

Щодо не усунутих порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд зазначає таке.

Відповідно до листа № 06.5-13-1/8028/-20 від 28.12.2021 проекти планів розвитку гірничих робіт по шахті «Алмазна» погоджені Головним управлінням Держпраці у Донецькій області для ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» до 01.04.2021 (т. 1 а.с.145-146).

26.01.2021 ВСП «Шахтоуправління «Добропільське» ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» ліквідоване та внаслідок реструктуризації шахта «Алмазна» увійшла у склад ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля - видобуток».

Станом на 11.10.2021 проекти планів розвитку гірничих робіт по шахті «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток» не погоджені Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці.

За приписами ст. 19 Гірничого закону України: гірничі роботи проводяться за спеціальним дозволом (ліцензією) на користування надрами, який видається згідно з законодавством. Проведення гірничих робіт здійснюється відповідно до проектів і паспортів, розроблених і затверджених згідно з правилами безпеки, правилами технічної експлуатації, єдиними правилами безпеки при підривних роботах. Проекти та паспорти повинні мати розділ "Протиаварійний захист". У разі фактичних чи прогнозованих змін гірничо-геологічних (виробничих) умов гірничі роботи припиняються до коригування та перезатвердження в установленому порядку проектів і паспортів. Проекти та паспорти доводяться до відома працівників гірничих підприємств у порядку, передбаченому правилами безпеки. План розвитку гірничих робіт підприємства щорічно розглядається та погоджується з органами гірничого нагляду.

П. 6.4 НПАОН 00.0-1.01-85 «Єдині правила охорони надр під час розробки родовищ твердих корисних копалин» встановлено: для приймання виїмкових одиниць в експлуатацію наказом господарської організації призначається приймальна комісія, до складу якої обов`язково включається представник органу Держгіртехнагляду СРСР.

За унормуванням до п.18 гл.1 роз. IV НПАОП 10.0-1.01-10 «Правила безпеки у вугільних шахтах» на діючих шахтах прийом до експлуатації нових об`єктів, виїмкових дільниць, очисних вибоїв (у тому числі після повторної нарізки та тривалої зупинки) і підготовчих виробок здійснюється комісією, призначеною директором шахти, за участю представників Держгірпромнагляду України, санітарно-епідеміологічної та гірничорятувальної служб і профспілок.

Під час приймання в експлуатацію нових очисних виробок та підготовчих виробок комісія перевіряє відповідність робіт проектам та нормативно-правовим актам.

На комбайні КСП-32 непрацездатна система зрошування, яка проводиться через полий вихідний вал до форсунок ріжучої коронки комбайна КСП-32, є порушенням п.4 гл.7 роз. VI НПАОП 10.0-1.01-10 «Правила безпеки у вугільних шахтах».

Так згідно п.4 гл.7 роз. VI НПАОП 10.0-1.01-10 «Правила безпеки у вугільних шахтах»: конструкція і режими роботи новостворюваних гірничих машин для відбивання і транспортування гірничої маси повинні забезпечувати мінімальні рівні пилоутворення та пиловиділення.

Гірничі машини, при роботі яких утворюється та виділяється пил, повинні бути оснащені засобами боротьби з пилом, що поставляються заводами-виробниками комплектно з машинами і забезпечують ефективне знепилювання.

До складу засобів боротьби з пилом гірничих машин повинні входити системи гідрознепилювання, а для прохідницьких комбайнів, крім того, - системи відсмоктування та уловлювання пилу.

Не допускається експлуатація гірничих машин без діючих засобів знепилювання, а також у випадках, коли конструкція або параметри роботи цих засобів не відповідають вимогам керівництв з експлуатації відповідних машин або нормативних документів, а також за відсутності або несправності засобів блокування, що перешкоджають пуску машини при порушенні необхідних параметрів знепилювання.

Непрацездатна система зрошування гірничих машин для відбивання гірничої маси призводить до пилоутворення у повітрі та відкладання пилу у гірничій виробці.

Якщо вміст пилу в повітрі робочої зони перевищує рівні гранично - допустимих концентрацій, то працівники, які виконують роботу або перебувають в зоні із запиленою атмосферою, схильні до впливу шкідливих факторів виробничого середовища на організм працюючої особи, а саме настання у них гострого хронічного захворювання органів дихання.

Відкладання пилу у гірничій виробці та на обладнанні, яке знаходиться у ній, призводить до пило вибухонебезпечного стану.

Відповідно до п.11 розділу III НПАОП-10.0-5.45-13 Інструкція із запобігання та локалізації вибухів вугільного пилу, передбачено, що у шахтах, що розробляють вугільні пласти, небезпечні за вибухами пилу, повинні здійснюватися заходи щодо попередження та локалізації вибухів вугільного пилу відповідно до НПАОП 10.0-1.01-10.

Пунктом 2 розділу VIII Інструкції із запобігання та локалізації вибухів вугільного пилу передбачено, що здатність до здування вугільного пилу перевіряють на боках, покрівлі та підошві виробки на початку, середині і в кінці ділянок з інтенсивним пило відкладенням. На вентиляційній виробці здатність до здування перевіряють біля вікна лави, за 25 - 50 м від нього і через кожні 50 м у напрямку виходу з виробки, при цьому сумарна довжина виробки, в якій проводяться зазначені заходи, повинна становити 200 м. У виробках з конвеєрною доставкою вугілля здатність до здування вугільного пилу перевіряють за 5 - 10 м по обидва боки від перевантажувальних пунктів. На решті ділянок гірничих виробок шахти здатність до здування вугільного пилу перевіряють у місцях його можливого скупчення.

Якщо в результаті огляду на боках, покрівлі, підошві або на інших поверхнях виробок виявлено сухий вугільний пил або під дією повітряного струменя пневматичної груші з`являється помітна хмара пилу, виробку вважають пило вибухонебезпечною.

У разі виявлення порушень цих Правил та інших нормативних документів відповідно до п.17 гл.1 роз. IV НПАОП 10.0-1.01-10 «Правила безпеки у вугільних шахтах», особа, яка виявила порушення, зобов`язана припинити роботи, довести до відома керівництво дільниці та гірничого диспетчера.

У разі неможливості повного усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я умов праці директор шахти (уповноважена особа) зобов`язаний повідомити про це відповідний орган Держгірпромнагляду відповідно до вимог Закону України "Про охорону праці", він звертається до зазначеного органу з клопотанням про встановлення необхідного строку для виконання заходів щодо приведення умов праці на конкретному виробництві чи робочому місці до нормативних вимог.

Порушення, які можуть призвести до загрози життю та здоров`ю працівників, є грубими порушеннями цих Правил.

За змістом ст. 1 Гірничого Закону України: гірничі роботи - комплекс робіт з проведення, кріплення та підтримки гірничих виробок і виймання гірничих порід в умовах порушення природної рівноваги, можливості прояву небезпечних і шкідливих виробничих факторів; особливо небезпечні підземні умови - умови в шахтах і рудниках, пов`язані з дією важкопрогнозованих проявів гірничо-геологічних і газодинамічних факторів, що створюють небезпеку для життя та здоров`я їх працівників (виділення та вибухи газу та пилу, раптові викиди, гірничі удари, обвалення, самозаймання гірничих порід, затоплення гірничих виробок тощо); роботи з небезпечними та шкідливими умовами праці - виробничі процеси та (або) види робіт, що супроводжуються об`єктивними факторами, які створюють загрозу для здоров`я та життя працівників.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, вбачається, що порушення вимог перелічених нормативних актів призводить до реальної загрози життю та здоров`ю працівників.

Щодо висновку експертизи № 23182908.-05.-18.-1130.2,1 складеного Державним підприємством «Донецький експертно-технічний центр Держпраці», суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 104 КАС України у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Так, у наданому експертному висновку № 23182908.-05.-18.-1130.21 складеному Державним підприємством «Донецький експертно-технічний центр Держпраці», не зазначено, що його підготовлено для подання до суду, а також що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

З огляду на що суд першої інстанції правильно не прийняв даний висновок до уваги.

Отже, як свідчать матеріали справи, на момент розгляду даної справи існують порушення вимог порушення вимог перелічених нормативних актів призводить до реальної загрози життю та здоров`ю працівників, які на час розгляду даної справи порушення вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки не було усунуто відповідачем.

При обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення виконання підземних робіт, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19 вересня 2019 у справі № 420/6512/18 (№ К/9901/16043/19).

Відповідно до ст. 3 Конституції України, зокрема, людина, її життя і здоров`я, її безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 27 Конституції України визначено, що кожна людина має невід`ємне право на життя, яке нерозривно пов`язано зі здоров`ям. Обов`язок держави - захищати життя людини.

Статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом.

Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Апелянт вказує на часткове усунення вищезазначених порушень. Разом з тим, станом на дату розгляду справи судом апеляційної інстанції відповідачем не надано інформації щодо повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту.

З огляду на наведене, враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення виконання підземних робіт з проведення виробки 3 північного конвеєрного штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток»: виконання робіт лебідкою ЛМ-71 заводський №196 у 3 північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВП «Шахтоуправління «Добропільське» Дії «Добропіллявугілля-видобуток»; виконання робіт прохідницьким комбайном КСП-32 у З північному конвеєрному штреку пл. l1 гор. 550 м шахти «Алмазна» ВГІ «Шахтоуправління «Добропільське» ДП «Добропіллявугілля-видобуток».

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Абзацом 1 частини першої статті 6 Закону № 877 визначено що підставою для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Таким чином, належним доказом усунення суб`єктом господарювання порушень, виявлених під час перевірки та які слугували підставою для звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування, є відповідний акт перевірки, в якому буде вказано про повне усунення обставин (порушень), що слугували підставою для вжиття заходів реагування.

Оскільки на час розгляду справи доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність наведених порушень правил охорони праці та безпеки життєдіяльності, що призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічний правовий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 року у справі № 803/209/16.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер. Також такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 28 лютого 2019 року №810/2400/18 та від 05 лютого 2020 року у справі №160/1739/19, від 28 жовтня 2020 року у справі №560/639/19, від 28 жовтня 2020 року у справі №640/2289/19, від 21 серпня 2020 року у справі №640/368/19.

Таким чином, судом першої інстанції правильно задоволено позовні вимоги повністю.

Згідно із частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду не вбачається.

Керуючись ст. ст. 205, 308, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 листопада 2021 р. - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 листопада 2021 р. у справі № 200/9665/21 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку встановленому ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 8 серпня 2022 року.

Головуючий суддя Г.М. Міронова

І.В. Сіваченко

Е.Г. Казначеєв