Справа № 160/10892/20
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2022-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, в якому позивач просить: визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин від 31.08.2020 року №37, винесений Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.01.2021 року у задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним і скасування припису, було відмовлено.

Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 12 серпня 2021 року скасував рішення суду першої інстанції і прийняв нову постанову, якою позов ТОВ «АТБ-маркет» задовольнив; визнав протиправним і скасував припис про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин від 31 серпня 2020 року №37; стягнув за рахунок бюджетних асигнувань ГУ Держпродспоживслужби на користь ТОВ «АТБ-маркет» судовий збір за подання позову у розмірі 2102,00 грн. та за подання апеляційної скарги у розмірі 4204,00 гривень.

Постановою Верховного Суду від 04.05.2022 року рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року і постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 12 серпня 2021 року скасовано, справу №160/10892/20 направлено до Дніпропетровського окружного адміністративного суду на новий розгляд.

20.05.2022 року справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано на новий розгляд судді Ількову В.В.

Ухвалою суду від 25.05.2022 року прийнято справу до свого провадження та її розгляд призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 08.06.2022 року.

Ухвалою суду від 25.05.2022 року витребувано у відповідача належним чином засвідчені докази по справі, а саме:

- інформацію та докази на підтвердження дотримання Товариством температурного режиму зберігання плодоовочевої продукції;

- інформацію щодо того, як довго зберігалася/перебувала плодоовочева продукція (про яку мовиться в акті перевірки і спірному приписі) у торговельному залі й відтак чи була вона (не)належної якості (й чим це підтверджено); чи дотримано температурних режимів зберігання плодоовочевої продукції (про яку зазначено в акті перевірки і спірному приписі) у складському приміщенні Товариства, звідки її подають до торговельного залу безпосередньо для продажу (за умови, що відповідач має зауваження щодо довготривалого зберігання цієї плодоовочевої продукції).

08.06.2022 року представником позивача подані додаткові пояснення по справі з урахуванням правової позиції здійсненої у постанові Верховного Суду від 04.05.2022 року.

08.06.2022 року по справі оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 28.06.2022 року.

24.06.2022 року на електронну адресу суду представником позивача подані додаткові пояснення по справі з урахуванням правової позиції здійсненої у постанові Верховного Суду від 04.05.2022 року.

28.06.2022 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 20.07.2022 року.

19.07.2022 року відповідачем на електронну адресу суду надані письмові пояснення по справі.

20.07.2022 року закрито підготовче провадження; призначено справу до розгляду по суті на 02.08.2022 року.

02.08.2022 року представником позивача подано клопотання про долученні доказів по справі. Товариством долучені додаткові докази по справі разом із додатковими поясненнями.

Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.

02.08.2022 року представники сторін, кожен окремо, подали клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

02.08.2022 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.

Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірним приписом орган державного контролю вимагав від Товариства усунути порушення вимог пункту 5 частини першої статті 49 Закону України від 23 грудня 1997 року № 771/97-ВР «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», які виявлені за наслідками позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів.

Вказують, що порушення полягало у недотриманні температурного режиму під час зберігання кондитерських виробів, овочів і фруктів.

Позивач вважає цей припис безпідставним та незаконним.

Зазначають, що в торговому приміщенні магазину здійснюється не зберігання продукції, а продаж (реалізація), що є різними стадіями обігу харчових продуктів.

Крім того, перевірка температурного режиму відбувалася термометрами та пірометром без будь-якої документації на ці прилади.

Додатково вказали про те, що до початку проведення позапланового заходу посадовій особі магазину не пред`явили посвідчення на проведення перевірки та не надали копії з нього.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав, просив суд відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування своєї позиції зазначили, що посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області було проведено позапланову перевірку дотримання законодавства щодо безпечності харчових продуктів та окремих показників якості в магазині позивача у відповідності до вимог чинного законодавства.

До проведення перевірки керуючому магазином ОСОБА_1 було вручено копію направлення для здійснення позапланового заходу, що також підтверджено підписом останньої у вказаному направленні.

Вказують, що під час проведення перевірки застосовувався повірений пірометр та встановлено порушення температурних режимів при зберіганні кондитерських виробів та плодоовочевої продукції.

На їх думку, у торгівельному залі магазину ТОВ «АТБ-маркет» відбувається саме зберігання продуктів харчування з метою пропонування їх до реалізації, а не реалізація, як вказує позивач.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.

Згідно матеріалів справи, на підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби від 20 серпня 2020 року № 1388-ОД та направлення від 20 серпня 2020 року посадові особи відповідача у період з 21 серпня 2020 року по 25 серпня 2020 року здійснили позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів в магазині «Продукти-858», який належить ТОВ «АТБ-маркет» за адресою: вул. Героїв Крут, 76/3, м. Суми.

Керівниці магазину Проценко В. В., як повноважній представниці суб`єкта господарювання, було вручено копію направлення для здійснення позапланового заходу, що також підтверджено його підписом у цьому направленні.

За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів відповідачем складено акт від 25.08.2020 року №72, у якому зазначено про виявлені порушення температурних режимів при зберігання харчових продуктів (кондитерські вироби, плодоовочева продукція) для цілей реалізації (в рамках обігу харчових продуктів), що створює загрозу для життя та здоров`я людини.

У цьому акті орган державного контролю описав, які саме порушення правил зберігання продукції він виявив у приміщенні магазину, зокрема:

«Було проведено перевірку дотримання температурних режимів при зберіганні кондитерських виробів (торти, тістечка та ін.) на холодильній вітрині, біля молочного відділення, а саме візуальний огляд та вимірювання температури (температура при вимірювання склала +12-13 °С, при допустимій +4-8 °С, на датчику було зазначено температура + 8 °С, з відповіді контроль здійснюється за датчиком (10:57)), після цього мною було запропоновано розмістити на холодильній вітрині термометри якими користується оператор ринку, на стелажі розмістили два термометра оператора ринку та заштормило холодильну вітрину через деякий час ми перевірили дані термометрів та повторно заміряли пірометром - температура була +10 °С, а на датчику вже показувало + 5 °С, отже температура на датчику не відповідає температурі фактичній при якій продукт знаходиться на вітрині. Також при огляді було виявлено багет з шинкою (який зберігався на цій холодильній вітрині) термін придатності якого не був вичерпаний, але упаковка з ним здута. При перевірці дотримання температурних режимів при зберіганні під час пропонування до реалізації плодоовочевої продукції (в ящиках в торговому залі доступні для покупця) відмічалося, що на маркуванні з зворотної сторони цієї продукції майже скрізь (у тому числі на Інжирі) не було зазначено умов зберігання, а було зазначено «умови реалізації до 25 °С до появи ознак погіршення якості». При цьому на маркуванні Інжиру зазначено - зберігати при температурі + 4 °С, а в п. 37 «Правил роздрібної торгівлі картоплею та плодоовочевою продукцією» зазначено, що плоди інжиру зберігаються при температурі +18...+20 град. С не більше доби, при 0 град. С - до 10 діб, а при -18...-20 град. С і після швидкого заморожування при -45...-50 град. С - не більше 100 діб з чого видно, що температурні умови суттєво впливають на термін придатності, і за 25 °С - є недопустимим, +18...+20 °С не більше доби, а при 0°С - до 10 діб. Також на багатьох ящиках з плодоовочевою продукцією було маркування, для встановлення температурних умов зберігання їх було переглянуто та для уточнення цього параметру оператор ринку надав декларації виробника, декларації постачальника/виробника, якісні посвідчення та ін. При аналізі цієї інформації було встановлено, що температура зберігання (зафіксовано на відео та фото, документи - зйомка 25.08.20, маркування - 24.08.20):

1. Яблуко раннє 1 ґатунок (декларація виробника) № 2377 від 05.08.2020 від +1 не вище +4 °С;

2. Часник Китай 1 гат. (декларація постачальника 156471 від 18.08.2020) 0+ 2 °С;

3. Слива 1гат (якісне посвідчення від 12.08.2020) + 4 - + 7 °С;

4. Диня (якісне посвідчення № 1308 від 13.08.2020) +5 -+10 °С;

5. Мандарин (посвідчення про якість 30.07.2020) від +4 до + 10 °С;

6. Лимон 1 гат (країна походження Аргентина) постачальник ТОВ «Фруленд Україна» (декларація постачальника 188041 від 13.08.2020) +5 - +6 °С, того ж постачальника лимон ваговий (країна походження Аргентина) +4-+16 °С;

7. Кавун та баклажани на наданих якісних посвідченнях (від 12.08.2020 згідно накладної № БІК-08447/5 та відповідно від 12.08.2020 згідно накладної №БІК-08379/5) зазначені умови зберігання «... до 25 С включно,...»;

8. Баклажани (маркування на ящику з продуктом) Постачальник ТОВ «ВІЛЬНИЙ ПОСАД» +7-+ 10 °С;

9. Кавун, виробник ТОВ «ФРЕШАН» (якісне посвідчення № 1308 від 13.08.2020) +5 - +10 °С;

10. Кавун 1 гат (маркування на ящику з продуктом) постачальник ТОВ «БІЗНЕС ГРУП Д» умови зберігання + 3- +6 °С... 14 діб;

11. Томати свіжі виробник GRUPA PRODUCENTOW...» (посвідчення про якість від 01.08.2020) 0-2 °С для червоного та рожевого ступеня свіжості;

12. Томати свіжі (маркування на ящику з продуктом) Польські Експортер Amplus Spolka ... згідно маркування «Умови зберігання: при температурі 10 - 12 °С, ... не більше 15 діб. Допускається використання продукції, що зберігається в охолоджуваних складах, ...»;

13. Томати свіжі (маркування на ящику з продуктом) Республіка Білорусь на маркуванні зазначено «Умови зберігання: при температурі 10 - 12 °С, ... не більше 30 діб. Допускається використання продукції, що зберігається в охолоджуваних складах, ...»;

14. Лимони (Аргентина) (посвідчення про якість 21.07.2020) +4 - + 10 °С;

15. Диня (місто вирощування Україна) ВИРОБНИК ТОВ «ФРЕНАШ» (якісне посвідчення № 93 від 29 липня 2020) не вище +5 °С, та Диня 1 гат (маркування на ящику з продуктом) (країна походження Україна) постачальник ТОВ «ФРЕНАШ» +5 - +10 °С.

При цьому термін реалізація згідно вимог ЗУ 771 реалізація - передача, обмін, поставка за договором та відчуження іншим шляхом харчового продукту від однієї особи до іншої. А зміна назви зберігання на реалізація, зберігання під час реалізації жодним чином не може збільшити термін зберігання та умови зберігання чи реалізації і якщо, наприклад Інжир при температурі зберігання +18…+20 °С може зберігатися не більше доби то перемістивши його в торгівельний зал при температурі до 25 °С (на термометрі оператора ринку було +21°С, що зрозуміло з відео 11:07) при цьому зміна місця перебування харчового продукту (склад, торгівельний зал) не може не підпадати під вплив температур. Так само, не можливо змінювати умови зберігання при пропонуванні до реалізації переклеюванням етикетки на маркуванні виробника на якій дописано, що «Умови реалізації продукції: згідно з нормативними документами продавця до 25 С включно, до ...». Це ж стосується і інших харчових продуктів, так температура являється одним із факторів сприятливих для росту мікроорганізмів, плісняви, грибків. У вищеперерахованих значеннях зберігання харчових продуктів, в багатьох випадках, не в посвідченнях чи інших документах наданих оператором ринку, не на маркуванні немає окремої інформації стосовно «умов реалізації», а отже це підтверджує необхідність дотримання температурних режимів. Винятком щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливий лише протягом обмеженого періоду часу у процесі підготовки харчового продукту до продажу і то лише за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів. Таким чином виявлені порушення температурних режимів при зберігання харчових продуктів (кондитерські вироби, плодоовочева продукція) для цілей реалізації (в рамках обігу харчових продуктів) створює загрозу для життя та/або здоров`я людини.

Також згідно «Правила роздрібної торгівлі картоплею та плодоовочевого продукцією» які затверджені наказом Міністерства зовнішніх економічних зв`язків і торгівлі України від 08.07.97р. № 344 зазначено, що суб`єкт господарювання зобов`язаний забезпечити стан торговельних приміщень для роздрібного продажу плодоовочевої продукції на рівні, що відповідає санітарно-гігієнічним та технологічним нормам, установленим для реалізації харчових продуктів. Торговельно-технологічне обладнання, що використовується при організації роздрібного продажу плодоовочевої продукції, повинно забезпечувати збереження її якості та товарного вигляду протягом всього терміну реалізації в тому числі і забезпечувати дотримання температурних режимів. Засоби вимірювальної техніки, що використовуються при продажу продукції, повинні бути у справному стані, а на момент перевірки обладнання яке повинно було забезпечити дотримання температурних умов при зберіганні кондитерських виробів не забезпечило належну температуру про, що зазначено вище».

Отже, з уваги на виявлені під час перевірки порушення в акті перевірки зазначено, що термін «реалізація», згідно з пунктом 75 частини першої статті 1 Закону №771/97-ВР, означає передачу, обмін, поставку за договором та відчуження іншим шляхом харчового продукту від однієї особи до іншої. Зміна назви «зберігання» на «реалізація, зберігання під час реалізації» жодним чином не може збільшити терміну зберігання та умови зберігання чи реалізації.

Як приклад в акті зазначено, що інжир при температурі зберігання 18…20 С може зберігатися не більше доби, тоді як його перемістили в торговельний зал, де температура може сягати 25°С (за текстом акта перевірки, на термометрі оператора ринку було 21°С). З погляду органу державного контролю, зміна місця зберігання харчового продукту (склад, торговельний зал) не може піддаватися впливу температур. Так само не можна змінювати умови зберігання під час реалізації шляхом переклеювання етикетки на маркуванні виробника, дописавши, що «Умови реалізації продукції: згідно з нормативними документами продавця до 25 °С включно, до...». Те саме стосується й інших харчових продуктів, позаяк, за змістом акта перевірки, температура є одним із чинників, який сприяє росту мікроорганізмів, плісняви, грибків.

Із наведеного вище та за текстом акта перевірки, у перелічених в ньому випадках встановлено про недотримання температурних режимів, посвідчення, маркування товару чи інші документи, які надав оператор ринку, не містять окремої інформації стосовно «умов реалізації». Винятком щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливий лише протягом обмеженого періоду часу у процесі підготовки харчового продукту до продажу і то лише за умови, якщо це не спричинить ризику здоров`ю споживачів.

Тому, як зазначено в акті перевірки, виявлені порушення температурних режимів під час зберігання харчових продуктів (кондитерські вироби, плодоовочева продукція) для цілей реалізації (в рамках обігу харчових продуктів) на думку відповідача, створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини.

Вищезазначений акт був складений у присутності районного керуючого магазином ОСОБА_2 , яка в графі «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державно контролю та складеного акта перевірки» зазначила: «З фактами викладеними в акті не згодна. Порушень діючого законодавства з боку працівників магазину та компанії ТОВ АТБ-маркет не допущено».

Процедура проведення інспектування була зафіксована відеозаписом, що підтверджується матеріалами справи.

На підставі акта перевірки заступник начальника управління-начальник відділу безпечності харчових продуктів управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ГУ Держпродспоживслужби, державний інспектор, державний ветеринарний інспектор Крючков В.О. виніс припис від 31 серпня 2020 року № 37 про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, за яким Товариство зобов`язане надати органу контролю в строк до 10 вересня 2020 року письмове повідомлення про виконання припису.

Позивач вважає вказаний припис Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області протиправним, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.

V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

За текстом частини першої статті 1 Закону № 877-V (дія якого, відповідно до статті 2, поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За текстом частини сьомої статті 2 Закону № 877-V центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13 - 18, 20, 21 цього Закону.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина перша статті 4 Закону № 877-V).

Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються:

органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю);

санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини сьомої статті 4 Закону № 877-V у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону № 2042-VIII дія цього Закону поширюється на суспільні відносини, пов`язані із здійсненням державного контролю за діяльністю операторів ринку, які здійснюють виробництво та/або обіг харчових продуктів, інших об`єктів санітарних заходів та/або кормів, у тому числі ввезення (пересилання) на митну територію України харчових продуктів та/або кормів, з метою перевірки цієї діяльності на відповідність законодавству про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин <…>.

Відповідно до пункту 9 статті 1 Закону № 2042-VIII державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог. Державний контроль включає також діяльність з перевірки відповідності законодавству про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких продуктів на митну територію України.

За пунктом 20 цієї статті, компетентний орган - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 2042-VIII до органів виконавчої влади у сфері державного контролю належать: 1) Кабінет Міністрів України; 2) центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини; 3) компетентний орган.

За пунктом 1 частини першої статті 7 Закону № 2042-VIII компетентний орган у сфері державного контролю організовує та здійснює державний контроль, у тому числі на державному кордоні України.

Згідно з частиною другою статті 7 Закону № 2042-VIII систему компетентного органу складають компетентний орган, його територіальні органи, а також державні установи, підприємства та організації, підпорядковані компетентному органу.

Згідно з частинами першою, другою статті 18 Закону № 2042-VIII державний контроль здійснюється компетентним органом, крім випадків, встановлених цим Законом. Державний контроль має бути ризик-орієнтованим та здійснюватися з періодичністю, що є достатньою для досягнення цілей цього Закону.

За частиною третьою статті 18 Закону № 2042-VIII заходи державного контролю здійснюються без попередження (повідомлення) оператора ринку, крім аудиту та інших випадків, коли таке попередження є необхідною умовою забезпечення ефективності державного контролю. <…>.

Заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках (частина четверта статті 18 Закону № 2042-VIII).

За частинами сьомою, восьмою, дев`ятою статті 18 Закону № 2042-VIII державний контроль у формах інспектування та аудиту здійснюється із застосуванням актів державного контролю. Акт державного контролю має містити вичерпний перелік питань для перевірки дотримання оператором ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин. Кожне таке питання повинно містити посилання на вимогу нормативно-правового акта (статтю, частину, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає дотриманню оператором ринку. Якщо за результатами інспектування або аудиту виявлено невідповідність, в акті державного контролю наводиться детальний опис відповідних порушень законодавства. Акт державного контролю складається у двох примірниках, один з яких вручається оператору ринку протягом трьох робочих днів з дня його складення.

Під час здійснення інспектування та аудиту забороняється перевіряти питання, які: відсутні в акті державного контролю; не містять посилань на вимогу законодавства України (у тому числі на відповідну статтю, її частину, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає дотриманню оператором ринку.

Здійснення інспектування та аудиту без застосування акта державного контролю, а відбору зразків - без застосування акта відбору зразків забороняється.

За текстом частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР оператори ринку дотримуються таких вимог: <…> 5) дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів; <…>.

Відповідно до частини першої статті 16 Закону № 2042-VIII оператор ринку зобов`язаний: <…> 2) усувати виявлені невідповідності шляхом здійснення корекцій та коригувальних дій; <…>.

Відповідно до пунктів 1, 2 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 02 лютого 2015 року № 667 (далі Положення № 667) Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, <…>.

Держпродспоживслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Згідно з пунктом 3 Положення № 667 основними завданнями Держпродспоживслужби є:

1) реалізація державної політики у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і реклами в цій сфері; <…>.

За текстом пункту 4 Положення № 667 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань: <…> 3) у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та кормів, державного нагляду (контролю) за дотриманням санітарного законодавства, карантину та захисту рослин, пестицидів та агрохімікатів: організовує, здійснює у межах повноважень, передбачених законодавством, державний нагляд (контроль) щодо: - безпечності та окремих показників якості харчових продуктів; <…>.

Відповідно до пункту 7 Положення № 667 Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Дослідивши докази по справі судом встановлені такі обставини.

Позапланова перевірка проводилася у приміщення магазину (Товариства), у торговельному залі.

Саме у цьому торговельному залі посадові особи органу державного контролю перевіряли умови, в яких зберігається/перебуває плодоовочева продукція, та за висновками здійсненими відповідачем у акті, температурні режими недотримано.

Встановлено, що твердження відповідача побудовано на тому, що (температурні) умови, у яких плодоовочева продукція (про яку зазначено в акті перевірки і приписі, як-от яблука, сливи, дині, мандарини, лимони тощо), реалізовувалася (пропонувалася споживачеві до продажу, продавалася) не відповідали умовам зберігання цієї плодоовочевої продукції, які зазначені на маркуванні, у деклараціях виробника/постачальника (певної продукції) та інших документах, які надав оператор ринку.

Умови (правила, вимоги) зберігання плодоовочевої продукції (у спеціально обладнаному для цього приміщенні, як-от складі) й умови, за яких та сама продукція реалізовується/продається (зокрема, методом самообслуговування), причому протягом обмеженого періоду часу, можуть відрізнятися, коли йдеться про температуру у складському/підсобному приміщенні і в приміщенні торговельного залу. В останньому випадку плодоовочева продукція може перебувати тільки деякий час і в процесі реалізації її записи мають поповнюватися (пункт 65 Правил № 344), тоді як зберігання (у складському/підсобному приміщенні) передбачає більш тривалий період часу, подекуди до кількох місяців (наприклад, для мандарин), що вочевидь вимагає дотримання іншого температурного режиму для того, щоб запобігти псуванню продукції.

Встановлено, що відповідач ці «умови» по суті ототожнив, адже висновок про порушення пункту 5 частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР (на прикладі зберігання інжиру) зробив на основі того, що у торговельному залі температура була вищою, аніж та, при якій згадана в акті перевірки плодоовочева продукція повинна зберігатися відповідно до «умов зберігання», зазначених на маркуванні товару та/чи супровідних документах.

Так, відповідно до пунктів 54-57 Правил № 334 до торговельного залу плодоовочева продукція повинна надходити тільки така, що відповідає вимогам нормативно-правових актів. Відбраковка нестандартної та неякісної продукції повинна здійснюватись до пред`явлення її споживачу.

Плодоовочева продукція із підсобного приміщення магазину подається до торговельного залу в тарі-обладнанні чи викладається на полицях, гірках і прилавках, виставляється в лотках, корзинах, касетах, ящиках, коробках, візках, іншому обладнанні та інвентарі. Продаж товарів, термін реалізації (зберігання) яких минув, забороняється.

Суб`єкт господарювання повинен до початку торгівлі забезпечити в торговельному залі наявність плодоовочевої продукції в повному асортименті, наявному у суб`єкта господарювання, та в достатній кількості.

У процесі реалізації запаси плодоовочевої продукції повинні систематично поповнюватися.

Працівники суб`єкта господарювання повинні стежити за якістю плодоовочевої продукції, що реалізується, і в разі її зниження доводити це до адміністрації для вирішення питання про можливість подальшої реалізації продукції або її відповідної переоцінки.

За змістом пункту 5 частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.

У торговельному залі плодоовочева продукція (куди вона, уже підготовлена, подається із підсобного приміщення) має бути придатною до споживання й температура повітря безумовно впливає на її якість. Тож у контексті обставин цієї справи і написаних вище міркувань для правильного розуміння наведених положень статті 49 Закону № 771/97-ВР потрібно виходити з того, що: торговельний зал не є місцем постійного/довготривалого зберігання плодоовочевої продукції (на кшталт спеціально відведеного і обладнаного для цього приміщення з відповідними умовами, надто температурними); температурні умови (постійного, довготривалого) зберігання плодоовочевої продукції (у складському приміщенні) і її перебування/зберігання у торговельному залі (протягом обмеженого періоду часу) можуть відрізнятися, водночас відхилення від температурного режиму зберігання у зіставленні з періодом, протягом якого ця продукція перебуває у торговельному залі (безпосередньо для продажу, зокрема шляхом самообслуговування), не повинно позначитися на її якості.

Згідно матеріалів справи, встановлено, що відповідач, констатуючи порушення вимог пункту 5 частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР, зазначив, з-поміж іншого, про недотримання Товариством температурного режиму зберігання плодоовочевої продукції.

Отже, враховуючи наведене вище, суду слід досліджувати такі обставини, справи як, зокрема: як довго зберігалася/перебувала плодоовочева продукція (про яку мовиться в акті перевірки і спірному приписі) у торговельному залі й відтак чи була вона (не)належної якості (й чим це підтверджено); чи дотримано температурних режимів зберігання плодоовочевої продукції (про яку зазначено в акті перевірки і спірному приписі) у складському приміщенні Товариства, звідки її подають до торговельного залу безпосередньо для продажу (за умови, що відповідач має зауваження щодо довготривалого зберігання цієї плодоовочевої продукції).

Вказана позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 04.05.2022 року у цій справі.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.05.2022 року було витребувано у відповідача належним чином засвідчені докази по справі, а саме:

- інформацію та докази на підтвердження дотримання Товариством температурного режиму зберігання плодоовочевої продукції;

- інформацію щодо того, як довго зберігалася/перебувала плодоовочева продукція (про яку мовиться в акті перевірки і спірному приписі) у торговельному залі й відтак чи була вона (не)належної якості (й чим це підтверджено); чи дотримано температурних режимів зберігання плодоовочевої продукції (про яку зазначено в акті перевірки і спірному приписі) у складському приміщенні Товариства, звідки її подають до торговельного залу безпосередньо для продажу (за умови, що відповідач має зауваження щодо довготривалого зберігання цієї плодоовочевої продукції).

На виконання вимог ухвали суду товариством суду було повідомлено про те, що така інформація повинна зберігатися протягом шести місяців після закінчення кінцевої дати продажу харчового продукту, нанесеної на маркуванні.

Вказують, що обставини справи відбулися 25.08.2020 року, тобто більше, аніж 21 місяць тому, через що відповідні документи не можуть бути надані позивачем.

Отже, з акту перевірки, долучених до матеріалів справи доказів, вбачається, що в магазині позивача «Продукти-858» мали місце факти порушення температурних режимів зберігання продуктів.

Представником позивача в судовому засіданні також не заперечувалось, що температура в приміщенні магазину не відповідала вимогам, які пред`являються для зберігання продуктів, проте представник позивача наголошував, що в торговому залі магазину здійснюється не зберігання продукції, а продаж (реалізація), що різними стадіями обігу харчових продуктів, внаслідок чого вимоги ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області є безпідставними.

З цього приводу суд вважає за необхідне вказати на таке.

Пунктом 51 частини 1 статті 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» визначено, що обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі.

Відповідно до пункту 71 частини 1 цієї статті, реалізація - передача, обмін, поставка за договором та відчуження іншим шляхом харчового продукту від однієї особи до іншої безвідносно від того, чи відбулася реалізація платно та/або в іншій формі.

Згідно з підпунктом 14.1.202. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, продаж (реалізація) товарів - будь-які операції, що здійснюються згідно з договорами купівлі-продажу, міни, поставки та іншими господарськими, цивільно-правовими договорами, які передбачають передачу прав власності на такі товари за плату або компенсацію незалежно від строків її надання, а також операції з безоплатного надання товарів.

На підставі пункту 8 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 290 від 29.11.1999 року дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, інших активів) визнається в разі наявності всіх наведених нижче умов:

- покупцеві передані ризики й вигоди, пов`язані з правом власності на продукцію (товар, інший актив);

- підприємство не здійснює надалі управління та контроль за реалізованою продукцією (товарами, іншими активами);

- сума доходу (виручка) може бути достовірно визначена;

- є впевненість, що в результаті операції відбудеться збільшення економічних вигод підприємства, а витрати, пов`язані з цією операцією, можуть бути достовірно визначені.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що в торгівельному залі магазину ТОВ «АТБ-маркет» відбувається саме зберігання продуктів харчування з метою пропонування їх до реалізації, тоді як реалізація здійснюється під час передачі товару покупцеві та отримання за нього оплати.

Враховуючи наведене вище, висновки здійснені відповідачем у акті перевірки товариством спростовані не були.

Таким чином, під час судового розгляду справи знайшли своє підтвердження доводи представників ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області про порушення в магазині ТОВ «АТБ-маркет» температурних умов зберігання продуктів, шо зумовило винесення оскаржуваного припису.

Щодо кондитерських виробів, то вимоги щодо їх зберігання і продажу регламентують Правила роздрібної торгівлі продовольчими товарами, затверджені наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від 11 липня 2003 року № 185.

У контексті обставин цієї справи зауваження органу контролю в цій частині (щодо датчика температури холодильної вітрини), на думку суду, є обґрунтованими, так само як і припис щодо необхідності усунення виявлених порушень.

Такої ж правової позиції також дійшов Верховний Суд під час розгляду цієї справи здійсненої у постанові від 04.05.2022 року.

Враховуючи наведене вище, слід дійти висновку, що відповідачем було підтверджено правомірність винесення оскаржуваного припису від 31.08.2020 року №37 про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин.

За таких обставин, проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.

Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.

Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.

Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Зокрема Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що відповідачем, було доведено правомірність та обґрунтованість своїй дій та законність прийнятого рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним і скасування припис.

З приводу розподілу судових витрат (судовий збір та витрати на правничу допомогу) суд зазначає, що на підставі ст. 139 КАС України, враховуючи рішення суду про відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати зі сплати судового збору та витрати на правничу допомогу у справі не розподіляються.

Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним і скасування припис відмовити.

Судові витрати не розподіляти.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" (адреса: 49101, м.Дніпро, пр. Олександра Поля, 40; код ЄДПРОУ 30487219).

Відповідач: Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області (адреса: 40021, Сумська область, м.Суми, вул.Гамалія, б.25; код ЄДРПОУ 40356714).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 02.08.2022 року.

Суддя В.В. Ільков