Справа № 580/3238/22
Суддя: Марина БІЛОНОЖЕНКО
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 серпня 2022 року справа № 580/3238/22

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Уманської міської ради про визнання протиправним, скасування рішення, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовною заявою до Виконавчого комітету Уманської міської ради (далі - відповідач) в якій просила:

- визнати протиправним і скасувати рішення міжвідомчої комісії Виконавчого комітету Уманської міської ради від 13 червня 2019р. №2 щодо надання дозволу ОСОБА_2 на влаштування індивідуального електроопалення в квартирі АДРЕСА_1 ;

- витребувати з Виконавчого комітету Уманської міської ради рішення міжвідомчої комісії від 13.06.2022р. №2 про надання дозволу ОСОБА_2 щодо влаштування індивідуального електроопалення в квартирі АДРЕСА_1 ;

- стягнути на користь ОСОБА_1 20 000грн.(двадцять тисяч гривень).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з наявними в ній недоліками.

Згідно п.5 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві позивач просить визнати протиправним і скасувати рішення міжвідомчої комісії Виконавчого комітету Уманської міської ради від 13 червня 2019р. №2 щодо надання дозволу ОСОБА_2 на влаштування індивідуального електроопалення в квартирі АДРЕСА_1 . В обгрунтування позову, позивач, зокрема зазначає, що оскаржуване рішення впливає на права позивача, як співвласника багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 (власника квартири АДРЕСА_3 ), оскільки тягар по оплаті за відключену площу квартири АДРЕСА_4 розподілено на інших співвласників будинку, в тому числі на позивачку.

Разом з тим, суд зазначає, що адреса проживання позивача, згідно позову, - АДРЕСА_5 . Позивачем не додано доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, доказів її права власності на квартиру АДРЕСА_6 . Договір дарування від 21.11.1997р., про який зазначає позивач у додатку №7 до позову, до позову позивачем не додано. Також, позивач не надала жодних доказів на підтвердження заявленої нею обставини, що внаслідок відключення від централізованого опалення квартири АДРЕСА_1 , тягар по оплаті за відключену площу квартири АДРЕСА_4 розподілено на позивачку, доказів збільшення комунального платежу по опаленню саме у зв`язку із відключенням квартири АДРЕСА_4 . Лист Уманського КП Уманьтеплокомуненерго від 11.11.2021р. №1678, на який посилається позивач, містить інформацію лише про зміну опалювальної площі та розмір боргу позивача, однак не містить відомостей про збільшення позивачу комунального платежу по опаленню саме у зв`язку із відключенням квартири АДРЕСА_4 .

З урахуванням наведеного, суд зазначає про необхідність приведення позовної заяви у відповідність до вимог п.5 ч.5 ст. 160 КАС України, ч. 4 ст. 161 КАС України, шляхом надання до суду доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, доказів права власності позивача на квартиру АДРЕСА_6 та доказів збільшення комунального платежу по опаленню квартири АДРЕСА_3 , саме у зв`язку із відключенням квартири АДРЕСА_4 .

Крім того, відповідно до ч.7 ст. 161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Згідно ч.1 ст. 180 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд встановив, що позивачем не додано до позову копію оскаржуваного рішення, натомість просить його витребувати.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 80 КАС України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

- заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Так, суд зазначає, що позивачем не зазначено заходи, яких позивач, як особа, що подає клопотання, вжив для отримання цього доказу самостійно, а також доказів вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У зв`язку із зазначеним, суд звертає увагу позивача на необхідність подання копії оскаржуваного рішення, а у разі неможливості самостійного отримання - зазначити заходи, яких позивач, як особа, що подає клопотання, вжив для отримання цього доказу самостійно, а також доказів вжиття таких заходів для приведення клопотання про витребування доказів у відповідність до ст. 80 КАС України.

Крім того, відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частинами 1, 2 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу позовних вимог вбачається, що предметом цього спору є визнання протиправним та скасування рішення міжвідомчої комісії Виконавчого комітету Уманської міської ради від 13.06.2019р. №2. Позивач зазначає, що дізналась про оскаржуване рішення - 26.07.2022р. - дати прикріплення у цивільній справі №705/4530/21 супровідного листа Уманського КП Уманьтеплокомуненерго від 06.05.2022р.

Разом з тим, суд зазначає, що у відповідності до ст. 122 КАС України, строк звернення розпочинає свій відлік із дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав чи інтересів.

Суд зазначає, що з огляду на доводи позивача, що тягар по оплаті за відключену площу квартири АДРЕСА_4 розподілено на позивачку, у позивача були обгрунтовані підстави дізнатися про правові підстави для більшого нарахування по оплаті комунального платежу (опалення) ще з початку опалювального сезону 2019-2020 року та відповідно звернутись за захистом власних прав.

Винятком у даному випадку було б коли позивач без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання відомостей про збільшення комінального платежу з опалення, демонструючи свою необізнаність щодо підстав його нарахування у більшому розмірі звернулась до відповідного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні відповіді на подану нею заяву.

Разом з тим, цей позов поданий до суду 27.07.2022р., тобто, з пропуском встановленого ст.122 КАС України строку звернення в суд після виникнення спірних правовідносин, більш як на 2 роки.

При цьому, жодних належних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивачем не надано.

Судом враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 року у справі №160/6430/20.

Поряд з іншим, суд зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Як зазначалось вище, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Судом встановлено, що жодних доказів поважності причин пропуску строку звернення із даним позовом до позову не додано.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, однією із позовних вимог даної позовної заяви, є стягнення на користь позивача моральної шкоди в розмірі 20 000 грн. однак суд зазначає, що з аналізу мотивів вказаної вимоги, не вбачається обгрунтувань заявленого розміру відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до п.3 ч.5 чт. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

З урахуванням зазначеного, суд звертає увагу позивача на необхідність подання до суду нової редакції позову, привівши її у відповідність до вимог п.3 ч.5 ст. 160 КАС України, із обгрунтуванням заявленого розміру відшкодування моральної шкоди в 20 000 грн.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160-162, ч. 1, 2 ст. 169, ст. 241-243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Уманської міської ради про визнання протиправним, скасування рішення, стягнення коштів - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, доказів права власності позивача на квартиру АДРЕСА_6 та доказів збільшення комунального платежу по опаленню квартири АДРЕСА_3 , саме у зв`язку із відключенням квартири АДРЕСА_4 ;

- копії рішення міжвідомчої комісії Виконавчого комітету Уманської міської ради від 13 червня 2019р. №2, а у разі неможливості самостійного отримання - зазначити заходи, яких позивач, як особа, що подає клопотання, вжив для отримання цього доказу самостійно, а також доказів вжиття таких заходів для приведення клопотання про витребування доказів у відповідність до ст. 80 КАС України;

- доказів поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду;

- нової редакції позову, із приведенням її у відповідність до вимог п.3 ч.5 ст. 160 КАС України, із обгрунтуванням заявленого розміру відшкодування моральної шкоди в 20 000 грн.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина БІЛОНОЖЕНКО