Справа № 712/4035/22
Суддя: Пироженко (В.Д.) В. Д.
Дата ухвалення: 2022-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 712/4035/22
Провадження № 2-а/712/67/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2022 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді - Пироженко В.Д.

при секретарі - Жук О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Черкаській області, Північного офісу Державної аудиторської служби про визнання незаконними та скасування постанов про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Черкаській області про визнання протиправними та скасування постанов про накладення адміністративного стягнення. В обгрунтування позову посилається на те, що 22.04.2022 року постановою про накладення адміністративного стягнення № 23-09/2022, винесеною відповідачем (далі постанова № 23-09/2022), його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.164-2 КУпАП та застосовано стягнення у вигляді штрафу 255 грн. Даною постановою № 23-09/2022 встановлено, що ОСОБА_1 підписав первинні документи (наказів) з недостовірно відображеними у них даними, що призвело до ведення бухгалтерського обліку з порушенням установленого порядку. При цьому вказував, що дана постанова була винесена в період заборони Державній аудиторській службі проводити перевірку виконання місцевих бюджетів, в постанові не вказані місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, постанова не містить конкретних даних про документи, які нібито містять недостовірні дані, відсутні дані про будь-яких осіб, яким нібито неправомірно було виплачено кошти та як наслідок неможливо встановити чи перевірити об`єктивну сторону інкремінованого адміністративного правопорушення. Також вказував на порушення процедури розгляду протоколів про адміністративні правопорушення та зазначає, що адміністративне стягнення було накладено з порушенням строків, передбачених ст.38 КУпАП, оскільки дане правопорушення не може вважатись триваючим.

Також позивач вказує, що 22.04.2022 року постановою про накладення адміністративного стягнення № 23-04/2022, винесеною відповідачем (далі постанова № 23-04/2022), його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.164-14 КУпАП та застосовано стягнення у вигляді штрафу 1700 грн. Зазначає, що адміністративне стягнення також було накладено поза встановленими строками, не зазначена ознака об`єктивної сторони як місце вчинення правопорушення, не визначена суб`єктивна сторона.

Враховуючи вищевикладене, просить суд визнати протиправними та скасувати постанови № 23-09/2022, № 23-04/2022, а провадження у справах - закрити.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.06.2022 року відкрито провадження по справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 22.06.2022 до участі по справі в якості співвідповідача залучено Північний офіс Державної аудиторської служби.

12.07.2022 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що на підставі проведеної ревізії фінансово-господарської діяльності Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради за період з 01.01.2018 по 30.09.2021 року встановлено порушення та недоліки, що відображені в акті ревізії від 08.04.2022 №04-30/001, а саме ведення бухгалтерського обліку з порушенням установленого порядку, порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 164-2 та ч.1 ст.164-14 КУпАП відповідно. Твердження позивача щодо заборони на перевірку є помилковими, оскаржувані постанови містять необхідні дані, суть інкримінованих правопорушень викладена в акті ревізії, місце вчинення правопорушень є очевидним та встановлюється згідно акту ревізії, де вказано місцезнаходження Департаменту, де проводилася перевірка . Щодо строку накладення адміністративних стягнень зазначає, що дані правопорушення є триваючими, відтак постанова про накладення адміністративного стягнення за дані правопорушення винесені з дотриманням строків, встановлених ст.38 КУпАП. Враховуючи вищевикладене, просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до такого висновку.

Пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 12.03.2022 № 252 «Деякі питання формування та виконання місцевих бюджетів у період воєнного стану» визначено, що тимчасово, на період до припинення чи скасування воєнного стану, перевірки Державною аудиторською службою щодо виконання місцевих бюджетів не проводяться, а розпочаті перевірки зупиняються.

08.04.2022 відповідачем був складений акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради за період з 01.01.2018 по 30.09.2021 № 04-30/001, що підтверджується наданими відповідачем до суду першою та останньою сторінкою цього акту.

Відповідно до наявних відомостей, що не заперечується сторонами, ревізія була проведена з 29.11.2021 по 23.02.2022, тобто ще до прийняття зазначеної постанови Кабінетом Міністрів України. Відтак суд відхиляє доводи позивача, що відповідач не мав права проводити ревізію.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010 визначено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи.

Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення. Тобто, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події та складу адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до частини 1 статті 164-2 КУпАП приховування в обліку валютних та інших доходів, непродуктивних витрат і збитків, відсутність бухгалтерського обліку або ведення його з порушенням установленого порядку, внесення неправдивих даних до фінансової звітності, неподання фінансової звітності, несвоєчасне або неякісне проведення інвентаризацій грошових коштів і матеріальних цінностей, несвоєчасне подання на розгляд, погодження або затвердження річного фінансового плану підприємства державного сектору економіки та звіту про його виконання, перешкоджання працівникам органу державного фінансового контролю у проведенні ревізій та перевірок, невжиття заходів по відшкодуванню з винних осіб збитків від недостач, розтрат, крадіжок і безгосподарності - тягнуть за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених статтею 164-2 ч. 1 КУпАП, характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб`єктами правопорушення є посадові особи підприємств, установ та організацій.

Відповідно до частини 1 статті 265 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно із частиною 2 статті 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

З наведених норм вбачається, що і протокол, і постанова по справі про адміністративне правопорушення повинні містити, зокрема, суть адміністративного правопорушення, опис обставин, установлених під час розгляду справи, відповідно.

У той же час в постанові № 23-09/2022 зазначено, що виявлено підписання ОСОБА_1 первинних документів (наказів) з недостовірно відображеними у них даними, а саме: безпідставно нараховувалася та виплачувалась надбавка за високі досягнення у праці у розмірі до 100 відсотків посадового окладу, з урахуванням надбавки за ранг державного службовця, посадової особи місцевого самоврядування та надбавки (винагороди) за вислугу років, працівникам Департаменту, які безпосередньо не займалися розробленням проектів нормативно-правових актів, та/або проводили експертизу проектів таких актів, що призвело до зайвого нарахування та виплати надбавки за високі досягнення у праці за період з 01.01.2018 по 17.02.2021 на загальну суму 1946351,91 гривень. Крім того, за період з 01.01.2018 по 17.02.2021 відповідно до наказів по Департаменту премія встановлювалась та виплачувалась окремим працівникам у розмірах, що перевищували доведені Черкаською міською радою граничні розміри щомісячного преміювання та відповідно, граничні розміри преміювання, визначені дорученням по Департаменту, що призвело до зайвого нарахування та виплати премії працівникам установи на загальну суму 877061,70 гривень. Відповідні порушення призвели до ведення бухгалтерського обліку з порушенням установленого порядку. Також, встановлено зайве нарахування та виплата заробітної плати внаслідок безпідставного укладання цивільно-правових договорів (які мають ознаки трудових) на виконання робіт, передбачених посадовими обов`язками штатних працівників та прийняття в період з 01.01.2018 по 17.02.2021 на службу в органи місцевого самоврядування (на вакантні посади) без проведення конкурсу та самостійним визначенням умов оплати праці та на час відсутності посадових осіб органів місцевого самоврядування (коли посада не є вакантною) без оформлення контракту на суму 652451,00 гривень. Крім цього, встановлено випадки оплати в період 01.06.2018 по 31.12.2020 винагороди цивільно-правового характеру, види та перелік робіт і послуг за якими не відповідають актам прийняття наданих послуг (які підписано обома сторонами та оплачено Департаментом) на суму 150000,00 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь- які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Постанова № 23-09/2022 містить перелічення нормативних документів (актів), які на думку контролюючого органу, порушені позивачем в процесі діяльності, а також суму порушень (матеріальної шкоди).

Проте, спірна постанова не містять суті адміністративного порушення та опису обставин, установлених під час розгляду відповідачем справи.

Відтак, з оскаржуваної постанови не зрозуміло, в результаті яких конкретних дій позивача, яким особам, в якому розмірі проведено конкретнее нарахування або не нарахування та виплати, з ким безпідставно укладалися цивільно-правові угоди без проведення конкурсу, виплат винагород за перелік робіт і послуг, які не відповідали актам приймання наданих послуг.

Тобто, рішенням контролюючого органу не конкретизовано, в чому полягало ведення позивачем бухгалтерського обліку з порушенням установленого порядку.

Відповідно до статті 2 частини 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою цеповноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку

Таким чином, судом з постанови про накладення адміністративного стягнення не встановлено обставин, за яких позивачем, на думку контролюючого органу, допущено правопорушення.

При цьому відповідач у відзиві вказує, що такі дані нібито були вказані в акті ревізії, однак ні самого акту ревізії, ні інших документів, які б підтверджували недостовірні дані у первинних документах до суду не надав (надано лише перша та 79 сторінка акту).

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Нормами ч.ч. 1-3 ст. 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частинами 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень,дій чи без діяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності, а позивач повинен заперечувати проти доводів суб`єкта владних повноважень.

Однак відповідач доказів на підтвердження своїх доводів до суду не надав.

Окрім того, оскаржувана постанова не містить і інших обов`язкових обставин, які мав встановити відповідач: місце вчинення правопорушення, конкретний час вчинення правопорушення, а лише вказані періоди протягом яких нібито ці порушення були здійснені, та інше.

За таких умов в суду відсутня можливість перевірки обґрунтованості зазначених відповідачем в постанові порушень.

Відповідно до постанови № 23-09/2022 ОСОБА_1 було здійснено підписання первинних документів (наказів) з недостовірно відображеними в них даними в період з 01.01.2018 по 17.02.2021 роки, тобто у період ревізії відповідачем. При цьому конкретних дат підписання цих документів та кількості цих документів постанова не містить, а відповідачем даних щодо них під час судового розгляду не було надано.

Так, відповідно до частини першої статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Таким чином, за приписами статті 38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

В свою чергу, триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом, або припиненням дії відповідної норми закону.

Зазначена правова позиція повністю узгоджується із висновками Верховного Суду у постанові від 11.12.2018р. у справі №242/924/17.

Склад вчиненого позивачем адміністративного правопорушення щодо підписання первинних документів з недостовірними даними є закінченим в момент підписання цих документів, воно формально є скоєним і не є триваючим, а тому строк притягнення до відповідальності складає два місяці з дня вчинення правопорушення. Як вбачається з матеріалів справи, на час проведення перевірки, строк для притягнення до адміністративної відповідальності позивача є пропущеним, оскільки за наявних даних вони були підписані до 17.02.2021 року.

Аналогічні висновки щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-2 КУпАП, викладені в постановах Верховного Суду від 18.05.2018 по справі № 554/1527/17, від 07.02.2019 по справі № 553/482/17.

Як вбачається з постанови № 23-04/2022, виявлено порушення строків оприлюднення інформації про закупівлю, а саме: встановлено, що за результатами відкритих торгів UA-2018-11-22-001715-b за предметом закупівлі ДСТУ БД1.1-1:2013 - Капітальний ремонт приміщення адміністративної будівлі департаменту соціальної політики Черкаської міської ради за адресою: бул. Шевченка, 307 (код класифікатор ДК 021:2015 (СРС) - 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи) укладено договір підряду від 21.12.2018 № 44, однак протягом трьох робочих днів після внесення змін до договору на авторизованому електронному майданчику неопубліковано додаткову угоду № 1 від 27.12.2018, додаткову угоду № 2 від 02.01.2019 та додаткову угоду № 4 від 17.08.2020 до договору підряду від 21.12.2018 № 44, притягнуто ОСОБА_1 як голову тендерного комітету до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-14 КУпАП за порушення ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25 грудня 2015 року.

Вищевказаною постановою встановлено порушення строку оприлюднення на авторизованому електронному майданчику укладених додаткових угод протягом трьох днів після внесення змін до договору.

Будь-яких документів щодо цього правопорушення до суду не надано, при цьому суд враховує, що позивач не оспорює сам факт не оприлюднення зазначених додаткових угод.

Частиною першою статті 164-14 КУпАП передбачена відповідальність за порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

Відповідно до ч.1 ст. 44 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25 грудня 2015 року за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін.

Відповідно до п. 9 і п . 10 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі Украни від 18.03.2016 № 477 (який діяв на момент спірних правовідносин) датою та часом оприлюднення/подання інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/учасника/ органа оскарження.Розміщенням/оприлюдненням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу.

Згіднозі ст. 38 КУпАП адміністративне стягненняможе бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого частинами третьою - шостою статті 164-144 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Проаналізувавши обставини справи та юридичний склад правопорушення, про вчинення якого відповідачем зазначено в постанові, суд дійшов висновку, що неоприлюднення (порушення строків оприлюднення) інформації про закупівлі, зокрема, несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення немає триваючого характеру і є вчиненим з моменту, коли таке оприлюднення мало бути здійсненим згідно норм законодавства, а саме не пізніше трьох денного терміну.

За загальним правилом адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше, ніж через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - два місяці з дня йоговиявлення.

Частина 1 п. 7 ст. 247 КУпАП унормовує,що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Окрім того відповідачем допущено порушення ч. 2 ст. 36 КУпАП, відповідно до якої якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. Відтак відповідач при одночасному розгляді протоколів про адміністративні правопорушення, складених відносно ОСОБА_1 , мав винести одну постанову та накласти єдине стягнення.

За таких умов, суд вважає, що наявні підстави для скасування спірних постанов по справах про адміністративні правопорушення та закриття справ.

Повноваження суду скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності і закрити справу про адміністративне правопорушення встановлює також п.3 ч.3 ст. 286 КАС України.

Слід також зазначити, що позовна вимога про визнання спірних постанов протиправними не може бути задоволена, оскільки стаття 286 КАС України, яка регулює особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, не містить таких положень.

З відповідача підлягають стягнення на користь держави судові витрати по сплаті судового збору в сумі 496, 20 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-77, 243-246, 260, 286 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 від 22.04.2022 № 23-09/2022 за ч. 1 ст.164-2 КУпАП та постанову № 23-04/2022 від 22.04.2022 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 164-14 КУпАП , провадження по справах закрити.

Стягнути з Північного офісу Державної аудиторської служби на користь держави судовий збір в сумі 496.20 грн.

Рішення може бути оскаржене через суд першої інстанції до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня його проголошення, або в порядку, передбаченому ст.ст. 286, 297 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , іпн. НОМЕР_1 ).

Відповідач: Північний офіс Державної аудиторської служби (м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, ).

Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Черкаській області ( м. Черкаси, вул. Смілянська, 120/1, ).

Повний текст рішення складений 03.08.2022