Справа № 309/3432/21
Суддя: Савицький С. А.
Дата ухвалення: 2022-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 309/3432/21
Провадження № 2-а/309/41/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді Савицький С.А.

з участю секретаря судового засідання Мацунич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до адміністративної комісії виконавчого комітету Хустської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом про скасування постанови про накладення на неї адміністративного стягнення в справі про адміністративне правопорушення за ст. 186 КУпАП у виді штрафу в розмірі 51 гривні. Посилається на те, що 26.08.2021 року відповідачем було винесено постанову серії №36 у справі про адміністративне правопорушення відносно позивачки ОСОБА_1 за ст.186 КУпАП. Позивачка вважає постанову незаконною і такою, що підлягає скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Згідно із фабулою протоколу про адміністративне правопорушення №746519 від 27.07.2021р. складеним ДОПСДОПВП Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_1 , самовільно здійснено насип з піску на земельній ділянці гр. ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 . Наведене також підтверджувалося поясненнями свідків та Актом обстеження земельної ділянки від 22.07.2021р.

Відповідно до Акту від 22.07.2021р., доданого до матеріалів адміністративної справи, обстеженню підлягала земельна ділянка по АДРЕСА_1 , кадастровий №:01:002:0078, яка належить ОСОБА_3 . Тобто, даний акт не є належним та допустимим доказом у даній адміністративній справі, оскільки не встановлює дійсних обставин, до матеріалів справи не було витребувано документів на підтвердження переходу права власності від ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , або чи є це одна і та ж земельна ділянка. Виносячи оскаржувану постанову, комісією не перевірено кому саме належить спірна земельна ділянка. Звідси випливає, що неможливо однозначно встановити, чи наявний у діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, самовільне, всупереч встановленому законом порядку, здійснення свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям.

Позивачка зазначає, що існує аналогічний акт, датований 03.03.2021р. за підписом тих самих осіб, який зацікавленою особою було подано в якості доказу в рамках цивільної справи №309/832/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування власністю. Даний Акт позивачка просила долучити до матеріалів адміністративної справи під час розгляду адміністративних матеріалів відповідачем, та звернути увагу комісії на строки притягнення до адміністративної відповідальності, однак комісією не взято до уваги наведені обставини.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як видно з матеріалів адміністративної справи, адміністративну справу №746519 Хустською міською радою отримано 29.07.2021 р., а розглянуто із винесенням рішення 26.08.2021р., тобто в порушення ст. 277 КУпАП.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача адміністративної комісії виконавчого комітету Хустської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак причини його неявки в судове засідання суду не відомі.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача за довіреністю Марія Андрейко просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, вважає, що оскаржувана постанова прийнята у в межах компетенції адміністративної комісії виконавчого комітету Хустської міської ради та у відповідності до положень Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 205, ч. 4 ст. 229 КАС України у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, проводити розгляд справи по суті, на підставі наявних доказів та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

В судовому засіданні судом встановлено, що постановою №36 від 26.08.2021р. позивачку ОСОБА_1 притягнуто адміністративної відповідальності за ст. 186 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51 гривень. Згідно вказаної постанови гр.. ОСОБА_1 самовільно здійснила насип з піску на земельній ділянці гр.. ОСОБА_2 , що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР 18 №746519 від 27.07.2021р., актом обстеження від 22.07.2021р., поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , та поясненнями ОСОБА_1 .

В значенні ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 280 КУпАП зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Системний аналіз норм КУпАП, свідчить, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з її правової природи та завдань, відповідач мав всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення та забезпечити особі можливість захисту.

Адміністративна відповідальність за ст. 186 КУпАП настає за самоуправство, тобто самовільне, всупереч встановленому законом порядку, здійснення свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у самовільному, всупереч встановленому законом порядку, здійсненні свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям. До того ж дійсним правом необхідно вважати право, яке особа набуває на підставі закону або іншого нормативно-правового акта, а гаданим - право, якого особа не має, але, добросовісно помиляючись, вважає таким, що в неї є. Оскільки Конституція України встановлює, що закріплені нею права і свободи людини і громадянина не є вичерпними, невід`ємною ознакою самоуправства є порушення законних прав та інтересів фізичних та юридичних осіб, яке, однак, не завдало їм істотної шкоди. Поняття істотної шкоди є оціночним, а встановлення означеної шкоди повинно здійснюватися з урахуванням наслідків, які мали дії винної особи.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Суд відмічає, що норма частини 1 статті 186 КУпАП носить бланкетний характер, а тому для встановлення ознак такого адміністративного правопорушення у складених документах обов`язково мають бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлені відповідні правила, що не дотрималася особа, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суть правопорушення це докладний опис події вчиненого проступку необхідний для її правильної кваліфікації, тобто для визначення статті Особливої частини Кодексу або статті закону, що передбачає адміністративну відповідальність за подібні діяння.

Отже, викладені в постанові по справі про адміністративне правопорушення обставини повинні чітко та однозначно свідчити про повноту та об`єктивність встановлених обставин справи та її розгляду, а також відображати конкретний склад адміністративного правопорушення, що повинно підтверджуватись відповідними доказами.

Натомість постанова № 36 від 26.08.2021 року не містить відомостей про те, яка саме норма законодавства діями ОСОБА_1 була порушена, крім того, постанова не містить відомостей про те, що вказані дії ОСОБА_1 завдали шкоди будь-якій особі та місця скоєння правопорушення.

При цьому слід зазначити, що складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 186 КУпАП, є завдання не істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям.

Але, з оскаржуваної постанови від 26.08.2021 року взагалі не вбачається, що діями ОСОБА_1 , була завдана будь-яка шкода. Зі змісту постанови вбачається, що потерпілі у справі також відсутні.

Таким чином вбачається, що правопорушення, яке інкриміновано ОСОБА_1 не є конкретизованим, в ньому не розкрита об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.186 КУпАП, що в свою чергу позбавляє права особи, що притягається до відповідальності на захист від конкретного правопорушення і є фактично порушенням права на захист.

Отже відповідачем не визначена об`єктивна сторона правопорушення, що є обов`язковою складовою складу правопорушення, передбаченого статтею 186 КУпАП, що прямо суперечить принципу правової визначеності.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

З Акту обстеження земельної ділянки від 03.03.2021р. , який є ідентичним за змістом до Акту обстеження земельної ділянки від 22.07.2021р. та на який відповідач посилається як на доказ адміністративного правопорушення вбачається, що комісією Нижньоселищанського старостинського округу виявлено насипання піску на вказаній земельній ділянці ще 03 березня 2021 року.

Ст. 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.

Тобто, встановлений законом двохмісячний строк для накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення сплинув 03 травня 2021р.

Частиною 2 ст.2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприйнятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Жодних належних та допустимих доказів відповідачем в підтвердження правомірності винесення оскаржуваного рішення суду не надано, а тому позов підлягає до задоволення і постанова про накладення адміністративного стягнення на позивача підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 19, 77, 241-246, 295 КАС України, ст.ст. 19, 55 Конституції України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Постанову Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Хустської міської ради №36 від 26.08.2021р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 186 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 51 грн. - скасувати.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Хустський районний суд Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.