Справа № 160/8465/22
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 серпня 2022 року Справа №160/8465/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віхрової В.С., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер» про розгляд справи в судовому засіданні у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер» (вул. Василя Сухомлинського, буд.48А, смт. Слобожанське, Дніпровський район, Дніпропетровська область, 52005, ) до Волинської митниці (вул. Привокзальна, буд. 13, с. Римачі, Любомльський район, Волинська область, 44350, ) про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

20.06.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер» до Волинської митниці, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA205050/2022/000045/1, прийняте 24.05.2022 року Волинською митницею.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.06.2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду 20.07.2022 року від представника позивача надійшло клопотання, в якому він просить здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дане клопотання мотивоване тим, що зі змісту відзиву відповідача вбачається ухилення від надання суду всієї наявної інформації та заперечень щодо аргументів позовної заяви. Так, відповідачем не наданий витяг з інформацією з модуля «Рівень цін по ЦБД» Автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» про випадки оформлення товарів за кодом УКТЗЕД . У випадку проведення судового засідання у позивача та суду буде можливість з`ясувати у представника відповідача фактичні обставини справи, від повідомлення яких відповідач ухиляється, що дозволить дотриматись закріпленого у КАС України принципу офіційного з`ясування обставин у справі.

При вирішенні заяви по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до положень п. 20 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Частиною 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відтак, заява представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження повинна бути обґрунтованою та містити достатні мотиви неможливості розгляду цієї справи в спрощеному провадженні.

Однак, у поданій представником позивача заяві не наведено обґрунтованих доводів неможливості вирішення цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Доводи представника позивача зводяться до неможливості розгляду справи через ненадання відповідачем з інформацією з модуля «Рівень цін по ЦБД» Автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» про випадки оформлення товарів за кодом УКТЗЕД .

Однак, вказана обставина є підставою для витребування доказів ухвалою суду, а не для прийняття ухвали про розгляд справи в судовому засіданні.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2022 року витребувано від Волинської митниці інформацію з модуля «Рівень цін по ЦБД» Автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» про випадки оформлення товарів за кодом УКТЗЕД .

Суд звертає увагу, що позивач та відповідач вчасно скористались наданими їм правами на подачу відзиву, відповідача на відзив, заперечень та пояснень з викладенням правової позиції щодо заявлених позовних вимог, та надані до суду докази на підтвердження власних доводів.

Відповідно до ч.2 ст. 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Таким чином, учасники судового процесу своєчасно скористались можливістю викласти доводи з приводу заявлених позовних вимог. Судом не встановлено жодних перешкод у можливості позивача скористатись правом бути ознайомленим із судовим процесом та надавати заяви по суті справи.

Жодних інших мотивів щодо неможливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, позивач не навів.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Разом з цим суд також звертає увагу позивача на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд вважає, що позивач, встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі наданні суду доказів та відповідях щодо наведених відповідачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи викладене, суд вважає, що складність цієї справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування не входить до категорії справ, які необхідно розглядати за правилами загального позовного провадження або за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, а тому суд робить висновок, що клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер» про розгляд справи в судовому засіданні не підлягає задоволенню судом.

Як зазначено вище, ухвалою суду від 01.08.2022 року було задоволено клопотання про витребування доказів по даній справі.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 248, 256, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «НТС-Партнер» про розгляд справи в судовому засіданні - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя В.С. Віхрова