Справа № 520/26434/21
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2022-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

04 серпня 2022 р. Справа № 520/26434/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горшкової О.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, третя особа: Балаклійський районний відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправною та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДПС у Харківській області від 15.08.2019 №Ф-2040-51-У у сумі 23785,08 грн;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області здійснити коригування відомостей в картці платника єдиного соціального внеску шляхом виключення з неї відомостей про наявність у ОСОБА_1 боргу зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 23785,08 грн.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м. Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, третя особа: Балаклійський районний відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправною та скасування вимоги.

Крім того, звернуто увагу позивача, що заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду буде розглянута судом після надходження витрубуваних доказів від Головного управління ДПС у Харківській області.

25.01.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву разом з витребуваними судом доказами - належним чином засвідченою копією вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску від 15.08.2019 №Ф-2040-51-У на загальну суму 23785,08 грн разом з доказами належного направлення вказаної вимоги на адресу ОСОБА_1 .

Проаналізувавши зміст заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду від 04.01.2022, суд встановив наступне.

Відповідно до частин першої-третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Суд зазначає, що правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України від 08.07.2010 № 2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі Закон № 2464-VI).

Відповідно до частини чотирнадцятої статті 25 Закону № 2464-VІ, про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа податкового органу у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.

Суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки податкових органів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску або на єдиний рахунок. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до податкового органу вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це податкового органу, яким прийнято це рішення.

Отже, чинним законодавством України встановлено 10-денний термін, який обраховується з дати надходження рішення про нарахування пені та застосування штрафів, для оскарження його в судовому порядку.

При цьому, у позовній заяві позивач вказує, що про наявність податкового боргу, визначеного оскаржуваною вимогою, вона дізналась лише у вересні 2021, після телефоного дзвінка уповноваженої особи Балаклійського районного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Однак, суд зазначає, що в матеріалах справи міститься надана податковим органом на вимогу суду, копія податкової вимоги від 15.08.2019 №Ф-2040-51-У разом з копією повідомлення про вручення рекомендованої поштової кореспонденції та копією конверта, на яких міститься відомість, що спірна податкова вимога не вручена адресату з причини - "за закінченням встановленого строку збереження" з датою повернення до податкового органу - 02.10.2019 (трек-номер: 61). (а.с.60, 61,63)

ОСОБА_1 , у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду зазначила, що з 2017 року постійно проживає у селищі Троїцьке, Первомайського району, Харківської області, що підтверджується відповідною відміткою на 12 аркущі паспорту громадянина України.

рімВ той же час, в матеріалах справи наявні ідентифікаційні дані особи, надані відповідачем, відповідно до яких ОСОБА_1 з 05.02.1998 по 10.09.2021 перебувала на податковому обліку як фізична особа-підприємець у Балаклійській ДПІ за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до положень статті 45 Податкового кодексу України, платник податків - фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу. Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі. Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси.

Статтею 16 Податкового кодексу України на платника податків покладено обов`язок, зокрема, щодо повідомляти контролюючі органи про зміну місцезнаходження юридичної особи та зміну місця проживання фізичної особи - підприємця, чого не було вчасно здійснено ОСОБА_1 .

Поряд із цим, Головним управлінням Державної податкової служби у Харківській області 09.2019 було направлено оскаржувану податкову вимогу на податкову адресу ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , тобто на ту адресу, яку було самостійно визначено позивачем як свою податкову адресу. Доказів звернення позивача до податкового органу із заявою про зміну первинної податкової адреси, ОСОБА_1 до суду не надано.

Верховний суд наголосив, що особистий підпис одержувача рекомендованого поштового відправлення є обов`язковим тільки у разі вручення поштового відправлення з позначками «вручити особисто» та «судова повістка» та не вимагається при оформленні вручення іншого рекомендованого поштового відправлення, зокрема, податкового повідомлення-рішення.

Аналогічний правовий висновок щодо застосування вказаної норми права у подібних правовідносинах міститься в постановах Верховного Суду, зокрема, у справах №№ 639/4278/16-а (ЄДРСРУ №80481068) , 813/1517/16 (ЄДРСРУ № 80580104).

Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду виходила як з буквального змісту приписів пункту 56. 18 статті 56, пункту 58.3 статті 58 ПК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (оскільки, наведене регулювання не має очевидної алогічності, суперечності, двозначності), так і з логічно-змістовного тлумачення цих норм.

Так, відповідно до пункту 70.7 статті 70 ПК України у зазначеній редакції фізичні особи - платники податків зобов`язані подавати контролюючим органам відомості про зміну даних, які вносяться до облікової картки або повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і мають відмітку у паспорті), протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання відповідної заяви за формою та у порядку, визначених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Згідно з приписами статті 45 ПК України податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі. Отже, законом встановлено обов`язок платника податків повідомляти контролюючий орган про зміну податкової адреси протягом місяця з дня, коли така зміна відбулася.

Пунктом 58.3 статті 58 ПК України встановлено порядок надіслання податкової вимоги, яка вважається надісланою (врученою) фізичній особі, якщо її вручено їй особисто чи її законному представникові або надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення. У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

З огляду на викладене, виходячи з системного аналізу правових норм та використовуючи логічно-змістовне тлумачення пункту 56.18 статті 56, пункту 58.3 статті 58 ПК України, колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду доходить висновку, що контролюючий орган, не маючи інших правових механізмів для отримання персональних даних про платника податків, вправі розраховувати на актуальність (відповідність) даних облікової картки та, відповідно, у випадку недотримання платником податків приписів закону та невиконання обов`язку інформувати податковий орган про зміну своїх персональних даних, має нести ризик настання негативних наслідків такої поведенки.

Позивач, який на момент формування податкового боргу, була фізичною особою-підприємцем не може не знати про свій обов`язок інформувати податковий орган про зміну своїх персональних даних, а тому позивач через недотримання приписів закону та невиконання обов`язку інформувати податковий орган про зміну своїх персональних даних, має нести ризик настання негативних наслідків такої поведенки.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За правилами частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції може залишити позовну заяву без розгляду і в тому випадку, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Аналогічного правового висновку щодо 10-ти денного строку для оскарження вимоги дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 31.01.2019 у справі № 802/983/18-а.

При цьому, заява про поновлення строку звернення до суду обґрунтована лише тим, що позивач не отримувала спірної податкової вимоги, однак, як було встановлено судом, відповідачем було в повній мірі виконано функцію повідомлення платника про існуючий податковий борг, шляхом направлення рекомендованої кореспонденції на податкову адресу ОСОБА_1 , яка повернулась до контролюючого органу з відмітком "за закінченням встановленого строку зберігання".

У зв`язку з тим, що позивач пропустив строк звернення до суду без поважних причин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовних вимог без розгляду.

Керуючись ст. 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення до суду з адміністративним позозовом про про визнання протиправною та скасування вимоги.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, третя особа: Балаклійський районний відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправною та скасування вимоги - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.О. Горшкова