Справа № 440/6489/22
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2022-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

03 серпня 2022 рокум. ПолтаваСправа № 440/6489/22

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Супрун Є.Б., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області , Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національної поліції України про стягнення компенсації за час затримки розрахунку при звільненні,

В С Т А Н О В И В:

29.07.2022 адвокат Зогаль Олександр Миколайович, здійснюючи представництво інтересів позивача ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області , Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національної поліції України , в якому просить суд:

- стягнути з Головного управління Національної поліції України в Полтавській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за період з 09.01.2020 по дату проведення фактичного розрахунку 28.12.2022 виходячи із середньоденного розміру заробітної плати - 595,33 грн;

- стягнути з Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за період з 09.05.2018 по дату проведення фактичного розрахунку 11.03.2022 виходячи із середньоденного розміру заробітної плати - 395,64 грн.

Позовну заяву належить залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до підпунктів 3, 5, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Частинами 2, 3 та 5 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 21.04.2021 у справі № 461/1303/19, середній заробіток за час затримки власником або уповноваженим ним органом виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою, тому строк пред`явлення до суду позовних вимог про стягнення зазначеного заробітку обмежується трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, тобто з часу видачі наказу про поновлення на роботі (частина перша статті 233 КЗпП України).

Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду з вимогою про вирішення публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні охоплюється спеціальною нормою ч. 5 ст. 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.02.2021 у справі № 240/532/20.

Як свідчить зміст позовної заяви, представник позивача просить суд стягнути з Головного управління Національної поліції в Полтавській області середній заробіток за період з 09.01.2020 по 28.12.2022, а з Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національної поліції України - середній заробіток за період з 09.05.2018 по 11.03.2022.

Зазначає, що наказом Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 17.12.2021 №428 о/с "Про встановлення надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень ОСОБА_1 ", який видано на виконання постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021 у справі №440/4015/21, позивачу встановлено набавку за роботу в умовах режимних обмежень за період з 07.11.2015 по 08.05.2018.

Відповідно до платіжного доручення №12 від 25.02.2022 позивачу виплачено надбавку до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень 11.03.2022 у розмірі 11090,78 грн.

Крім того, як зазначає представник, 28.12.2021 Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області, на виконання постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021 у справі №440/4015/21, виплачено надбавку за роботу в умовах режимних обмежень у сумі 5796 грн.

Отже, перебіг строку звернення до суду з позовом у цій справі розпочався 11.03.2022 та відповідно 29.12.2021.

Незважаючи на свою обізнаність з фактом порушення прав до суду з позовом представник звернувся лише 29.07.2022, що свідчить про факт пропуску місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

У зв`язку з цим у прохальній частині позовної заяви представник просить суд поновити строк звернення до суду, оскільки на трудові спори, у тому числі спори про стягнення належної заробітної плати, строки давності не поширюються.

Проте такі доводи позивача суд не приймаєж з огляду на вищевикладені висновки та позиції Верховного Суду.

Відтак, позивач має подати заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Крім того, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В силу положень частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 цього Закону за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у вигляді 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 01.01.2022 - 2481,00 грн.

Як слідує зі змісту позовних вимог предметом звернення є вимоги, наслідком задоволення яких є зміна складу майна позивача.

Тож при зверненні до суду з даним позовом позивач мав би сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Однак при зверненні до суду з цим позовом документу про сплату судового збору не надано.

Отже, позивач має надати докази сплати судового збору у сумі 992,40 грн або пропорційно до заявлених вимог у разі їх уточнення.

Таким чином позовну заяву подано без додержання вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тож позовну заяву належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк на усунення недоліків 10 днів з дня вручення копії даної ухвали та роз`яснити, що неусунення недоліків у встановлений судом строк є підставою для повернення позовної заяви.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів на їх підтвердження, а також доказів сплати судового збору в розмірі 992,40 грн або пропорційно до заявлених вимог, у разі їх уточнення за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101, код за , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок: UA4016712, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є.Б. Супрун