Справа № 460/17038/22
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 серпня 2022 року м. Рівне №460/17038/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В. за участю секретаря судового засідання Чорнобривого В.О. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Власик В.Я.,

відповідача: представник Корницька І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі відповідач), відповідно до якого просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 21.04.2022 №268 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 03.05.2022 №92о/с про звільнення позивача зі служби в поліції згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити позивача на посаді помічника чергового ізолятора тимчасового тримання №1 Головного управління Національної поліції в Рівненській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненській області на користь позивача заробітну плату за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем безпідставно та з порушенням процедури службового розслідування притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції.

Ухвалою від 01.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 27.06.2022 постановленою без виходу судді до нарадчої кімнати закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті.

01.07.2022 від Головного управління Національної поліції в Рівненській області надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування заперечень вказано, що звільнення позивача було правомірним, оскільки він вчинив проступок, несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю та пояснила суду, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності пов`язане із адміністративною відповідальністю на підставі протоколів про адміністративне правопорушення, складених 06.04.2022 за ч.1 ст.130. ст.126 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

Оскільки Рівненським міським судом Рівненської області прийнято постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення (ч.1 ст.130 КУпАП), підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відсутні.

Вказала, що відповідач, всупереч вимогам Дисциплінарного статуту Національної поліції України, призначив службове розслідування та прийняв рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, не дочекавшись прийняття рішення судом у справі про адміністративне правопорушення.

Зазначила, що службове розслідування було проведене з порушенням встановлених вимог та без урахування усіх обставин справи. Звернула увагу суду на те, що відповідачем було застосовано крайній захід дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції, без врахування усіх обставин справи та особи позивача, його позитивної характеристики та відсутності діючих дисциплінарних стягнень.

Просила позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник відповідача проти позову заперечила з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, та пояснила суду, що позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у суворій відповідності з вимогами Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України.

Вказала, що за результатами службового розслідування беззаперечно встановлено факт грубого порушення позивачем службової дисципліни, вчинення дисциплінарного проступку відмови від обов`язкового огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціально-технічного засобу та від проходження такого огляду в медичному закладі.

Тобто, позивач вчинив проступок, несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Звернула увагу суду на те, що, обираючи позивачу вид дисциплінарного стягнення, відповідач врахував висновки Верховного Суду, згідно з якими відмова від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння дискредитує звання поліцейського.

Просила в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

У судовому засіданні 01.08.2022 проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача та представника відповідача, показання свідків, дослідивши докази, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходив службу в органах внутрішніх справ з березня 2006 року, в органах Національної поліції України - з 07.11.2015, прийнявши Присягу поліцейського, з 12.12.2017 на посаді помічника чергового ізолятора тимчасового тримання №1 Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Зазначені обставини підтверджуються матеріалами справи, та не заперечуються сторонами.

06.04.2022 працівниками УПП в Рівненській області ДПП було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення (бланк серії АББ №286324) за ч.1 ст.130 КУпАП, згідно з яким водій ОСОБА_1 , 06.04.2022 близько 23:00 год. керував транспортним засобом FIAT SCUDO, державний номерний знак НОМЕР_1 , на вул.Гагаріна у м.Рівне, з явними ознаками алкогольного сп`яніння, від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу та у медичному закладі відмовився у присутності двох свідків, чим порушив вимоги п.2.5 Правил дорожнього руху. (а.с. 75)

Факт відмови позивача від огляду на місці зупинки транспортного засобу та у закладі охорони здоров`я підтверджується актом огляду на стан алкогольного або наркотичного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 07.04.2022, направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 07.04.2022 (а.с.76-77).

Крім того, 07.04.2022 працівниками УПП в Рівненській області ДПП було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі (бланк серії ДП18 №858044), якою до ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст.126 КУпАП застосовано адміністративне стягнення штраф у розмірі 425,00грн (а.с.73).

07.04.2022 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області видано наказ №480 "Про призначення службового розслідування, згідно з яким призначене службове розслідування за фактом складення щодо старшого сержанта поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.126 КУпАП (а.с.62).

Зазначеним наказом для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію.

21.04.2022 дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Рівненській області складено висновок службового розслідування за відомостями щодо порушення службової дисципліни працівником поліції ОСОБА_1 , згідно з яким рекомендовано останнього звільнити зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося в недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського (а.с.98-108).

21.04.2022 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області видано наказ №268 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", пунктом 1 якого старшого сержанта поліції ОСОБА_1 згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося в недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, перебуванні за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції (а.а.с.110-113).

03.05.2022 Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області видано наказ №92о/с "По особовому складу", яким старшого сержанта поліції помічника чергового ізолятора тимчасового тримання №1 Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_1 , відповідно до частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) 03.05.2022 (а.с.114).

Водночас, 22.04.2022 року Рівненським міським судом Рівненської області у справі №569/4441/22 прийнято постанову про закриття провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення (а.а.с.144-146).

Зазначена постанова суду набрала законної сили 03.05.2022.

Вважаючи звільнення зі служби в поліції протиправним, ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Відповідно до ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону №580-VIII).

Згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний Статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі ст.11 Дисциплінарного Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного Статуту).

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного Статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно із ч.3 ст. 13 Дисциплінарного Статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За приписами ст.14 Дисциплінарного Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до ч.1 ст.18 Дисциплінарного Статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Судом встановлено, що з метою дослідження фактів та обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, наявності чи відсутності дисциплінарного проступку, Головним управлінням Національної поліції у Рівненській області видано наказ від 07.04.2022 №480, яким призначено службове розслідування щодо ОСОБА_1 .

За результатами вказаного розслідування складено висновок від 21.04.2022, який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Рівненській області О.Камишанським.

Тобто, службове розслідування було проведено в межах місячного строку, визначеного ст.18 Дисциплінарного Статуту.

Суд звертає увагу на те, що за змістом висновку про результати службового розслідування щодо ОСОБА_1 , особи, які проводили службове розслідування, прийшли до переконання, що ОСОБА_1 грубо порушено службову дисципліну, вчинено дії, які несумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, а саме відмови від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора або в медичному закладі, що, у свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції. Також, комісією зауважено, щодо надання ОСОБА_1 неправдивих пояснень, зокрема в частині того, що йому не пропонувалось проходження медичного огляду в медичному закладі.

Суд зазначає, що наведені обставини підтверджуються відеозаписами з нагрудної камери інспектора патрульної поліції, які є у матеріалах справи.

Зокрема, з досліджених відеозаписів вбачається, що за кермом автомобіля марки FIAT SCUDO, державний номерний знак НОМЕР_1 , знаходився ОСОБА_1 , який від проходження огляду на визначення стану сп`яніння як на місці зупинки, так і в медичному закладі відмовився.

Крім цього, факт відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння підтверджується, зокрема: актом огляду на стан алкогольного або наркотичного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 07.04.2022 (а.с.76); направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (а.с.77); поясненнями свідків (а.с.78).

Отже, зібраними у справі доказами та висновком службового розслідування підтверджено вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який полягає відмові від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння. У свою чергу, позивач, всупереч вимогам ч.1 ст.77 КАС України, не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.

Суд звертає увагу на те, що наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706) затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Тобто, обов`язок дотримуватися професійно-етичних вимог, правил поведінки поліцейських, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Таким чином, порушення ОСОБА_1 правил етичної поведінки поліцейських підриває як авторитет самого поліцейського, органів поліції, так і держави в цілому.

Крім цього, позивач, всупереч пункту 2.5 Правил дорожнього руху, відмовився від виконання законних вимог поліцейського щодо проходження огляду на стан сп`яніння, що безумовно, принижує високе звання поліцейського, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.

Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання ОСОБА_1 вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Щодо покликання позивача на постанову Рівненського міського суду Рівненської області від 22.04.2022 у справі №569/4441/22, яка набрала законної сили і згідно з якою провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення, то суд вважає такі доводи безпідставними, враховуючи наступне.

Надаючи оцінку аргументам позивача, покладеним в основу адміністративного позову про необґрунтованість спірного наказу відповідача, з огляду на відсутність судових рішень, яким би підтверджувались обставини, що ставляться йому в провину, суд зазначає, що хоча вказаний наказ і винесений на підставі відомостей службового розслідування, що встановлені у зв`язку зі складанням щодо позивача адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП, однак ґрунтується на самостійних правових підставах та висновках.

У свою чергу, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, проте не вказує на відсутність дисциплінарного проступку.

Суд зазначає, що відсутність факту притягнення позивача до адміністративної відповідальності не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку, передбаченому Дисциплінарним Статутом, відповідач в межах своєї компетенції має право застосовувати такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з органів Національної поліції.

Отже, у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.130 КУпАП, суд надає правову оцінку обставинам лише наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Такі висновки суду узгоджуються з правовими висновками у подібних правовідносинах, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №800/531/17, від 12.02.2019 у справі №9901/711/18, у постанові Верховного Суду від 13.02.2020 у справі №1.380.2019.000121.

Таким чином, судом відхиляються доводи позивача про протиправність звільнення позивача через недоведення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки непритягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, адже працівники поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

Наведені висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, які викладені у постанові від 17.07.2019 у справі №806/2555/17.

Щодо посилання позивача на не співмірність застосування до нього крайнього заходу дисциплінарного впливу - звільнення зі служби в поліції під час воєнного стану, то суд вважає такі безпідставними, оскільки за встановлених обставин службового розслідування, з огляду на грубе порушення службової дисципліни, що принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому, застосування такого заходу відповідачем є правомірним.

За встановлених судом обставин, в контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, суд вважає, що старший сержант поліції ОСОБА_1 не дотримався службової дисципліни, яка базується на високій свідомості та зобов`язує поліцейського дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів Національної поліції, дотримуватися норм професійної та службової етики, що виразилося у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння та у подальшому у відмові від проходження медичного огляду.

Оскільки службове розслідування проведено відповідачем на підставі та в межах повноважень, відповідно до норм законодавства, а спірний наказ прийнято на підставі та з дотриманням вимог Закону №580-VIII і Дисциплінарного Статуту, правові підстави для його скасування відсутні.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно зі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 N3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі "X. v. Austria" про неприйнятність заяви №9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі "C. v. the United Kingdom" про неприйнятність заяви №11882/85).

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі "Ringvold v. Norway", заява №34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Суд встановив, що позивач порушив Закон №580-VII, Дисциплінарний Статут, Присягу поліцейського, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 №1179. Отже, в даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що відповідачем на підставі належних та допустимих доказів доведено обставини, на яких ґрунтуються заперечення на позов, та правомірність прийняття спірних наказів.

Отже, у задоволенні позовних вимог суд відмовляє повністю.

У силу вимог ст.139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 )

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Хвильового, 2,м. Рівне,33028, )

Повний текст рішення складений 02 серпня 2022 року

Суддя В.В. Щербаков