Справа № 240/13119/22
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

01 серпня 2022 року м. Житомир справа № 240/13119/22

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного про визнання дій протиправними,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними дії начальника Академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного щодо видачі наказу начальника академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного №19 від 27.07.2018 "Про відрахування громадян України, які проходять підготовку в Національній академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного за програмою підготовки офіцерів запасу" за відсутності подання керівника відповідного військового навчального підрозділу відповідача та обраної відповідачем підстави для відрахування.

Ухвалою від 18.07.2022 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

На усунення недоліків позовної заяви позивач надав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовом. В обгрунтування заяви зазначив, що відповідач не ознайомив його з винесенням спірного наказу. Про наявність такого дізнався з листа від 14.03.2022. Крім того, на поважність причин пропуску строку звернення до суду вплинув також введений в країні воєнний стан. Також, вказує на те , що відповідно до ст.257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з позовом, зазначаю наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Відтак, посилання позивача на ст.257 Цивільного кодексу України суд не бере до уваги, оскільки положення Цивільного кодексу не поширюються на спірні правовідносини, а стосуються публічної служби.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує дії начальника Академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного щодо видачі наказу начальника академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного №19 від 27.07.2018.

В той же час, з позовом звернувся 11.07.2022, тобто з пропуском місячного строку .

Суд звертає увагу, що у даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

В той же час, суд враховує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Отже, чинне законодавство встановленими строками обмежує звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків має на меті досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім того, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Наказом начальника Академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного від 27.09.2016 №102 "Про зарахування громадян України для проходження військової підготовки за програмою підготовки офіцерів запасу в Національну академію сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного", позивача було зараховано для проходження військової підготовки за програмою офіцерів запасу за спеціальністю "Бойове застосування з"єднань, військових частин і підрозділів наземної артилерії" Тернопільського національного економічного університету, факультет фінансів.

Наказом начальника академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного № 19 від 27.07.2018 "Про відрахування громадян України, які проходять підготовку в Національній академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного за програмою підготовки офіцерів запасу" позивача відраховано "за порушення умов контракту № 1402/16 п.2.1.2.2, "Ухилення Громадянина без поважної причини від навчальних зборів (стажування у військах) (за винятком відсутності без поважних причин, які підтверджуються документами встановленого зразка)".

Суд критично оцінює посилання позивача на те, що про наявність спірного наказу про його відрахування, який датований 27.07.2018 він дізнався лише з листа відповідача від 14.03.2022, з огляду на те, що згідно змісту такого листа, позивачу, на його заяву, повідомлялося про відсутність підстав для присвоєння первинного військового звання офіцерського складу, оскільки він не завершив повний курс навчання у структурному підрозділі Тернопільського національного економічного університету Центру підготовки офіцерів запасу.

В контексті наведеного та аналіз листа відповідача від 14.03.2022 свідчить про те, що позивач, у даному випадку, до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного звертався не з питанням проходження подальшого навчання, а з приводу присвоєння військового звання.

Суд зазначає, що позивач, проходячи військову підготовку в Академії був обізнаний про обов"язок виконання навчального плану та порядок його виконання. Більш того, з позивачем було укладено Контракт про військову підготовку громадянина, який визначав умови проходження військової підготовки, відповідальність за порушення умов контракту, який був підписаний обома сторонами.

Крім того, до позовної заяви позивач долучив копію диплома Тернопільського національного економічного університету, з якого слідує, що позивач у 2017 році здобув спеціальність "Правознавство".

Зазначене додатково свідчить про те, що позивач, отримавши таку спеціальність, є юридично грамотним, відтак, не міг не знати про умови навчання, особливості навчального процесу, про свої права та обов"язки.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

Суд вважає, що позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавив себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Суд не бере до уваги посилання позивача на те, що перешкодою для звернення до суду з позовом у встановлений строк, є введення в країні воєнного стану, оскільки спірний наказ датований 27.07.2018, воєнний стан в країні встановлено з 24.02.2022, тобто позивач пропустив строк звернення з позовом понад три троки і поважних причин такого пропуску не навів.

Жодних вагомих обставин, які позбавляли б позивача можливості своєвчасно дізнатися про наявність спірного наказу та його відрахування з академії з 2018 року, а відтак, і своєчасно, у місячний термін звернутися до суду з позовом, позивач не навів та доказі вна підтвердження цього не надав.

Суд звертає увагу, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Додатково суд звертає увагу і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Отже, подана позивачем заява про поновлення строку не містить обґрунтувань причин та обставин, що були перешкодою звернутись до суду з позовом про оскарження наказу відповідача протягом 3-х років, відтак, суд визнає неповажним причини пропуску строку звернення до суду з позовом, викладені у такій заяві.

Частинами 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене та зважаючи, що судом визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд дійшов висновку, що позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами слід повернути позивачеві.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з позовом, викладені у заяві від 26.07.2022.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного про визнання дій протиправними повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Капинос