Справа № 161/21637/21
Суддя: Кихтюк Р. М.
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-аво/161/6/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2022 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Кихтюка Р.М.,

при секретарі Демчук Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку справу за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду,-

в с т а н о в и в :

18 травня 2022 року Луцьким міськрайонним судом Волинської області у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Рівненської митниці Державної митної служби про визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил ухвалено рішення, яким позовні вимоги задоволено.

21.07.2022 року від представника позивача надійшла заява про виправлення описки у судовому рішенні, в обґрунтування якої зазначено, що в рішенні суду допущена описка щодо вірного найменування відповідача, а саме: «Рівненська митниця Державної митної служби України» замість «Рівненська митниця». А тому просить виправити дану описку.

Дослідивши матеріали заяви, суд прийшов до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд зазначає, що поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. При цьому, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Суд, виправляючи описку у своєму рішенні, не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, в якій передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Разом з тим, наведені представником позивача обставини, як підстава для внесення виправлення описки в рішення суду, не є ані очевидною арифметичною помилкою, ані опискою в розумінні приписів ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до постанови КМ України № 895 від 30 вересня 2020 року «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби"», наказів Держмитслужби № 460 від 19 жовтня 2020 року «Про утворення територіальних органів Державної митної служби як відокремлених підрозділів», № 480 від 27 жовтня 2020 року "Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби" реорганізовано Поліську митницю Держмитслужби. В процесі реорганізації утворено відокремлений підрозділ Держмитслужби - Рівненську митницю, зоною діяльності якої є виключно Рівненська область.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, відсутні підстави для виправлення описки в рішенні Луцького міськрайонного суду Волинської області у справі №161/21637/21.

Керуючись ст. 253 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду у справі №161/21637/21 заадміністративним позовом ОСОБА_1 до Рівненської митниці Державної митної служби про визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Р.М. Кихтюк