Справа № 600/681/22-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2022-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2022 р. м. Чернівці Справа № 600/681/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Левицького В.К., розглянув у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 787 від 23.12.2021 "Про застосування дисциплінарного стягнення" щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 289-o/с вiд 24.12.2021 "По особовому складу" щодо майора поліції ОСОБА_1 , звільнивши його зі служби в поліції та наказ № 292- о/с від 30.12.2021 "По особовому складу" про внесення до наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №289-о/с від 24.12.2021 року;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 7980,76 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що з 07.11.2015 по 30.12.2021 працював в органах Національної поліції України. На підставі наказу про застосування дисциплінарного стягнення, 24.12.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 289 о/с "По особовому складу", яким, з урахуванням наказу від 30.12.2021 № 292 о/с, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 , начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області звільнено зі служби в поліції з 30.12.2021. На думку позивача, оскаржувані накази є протиправними та такими, що складені з грубим порушенням норм матеріального права. Позивач вважає, що для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності необхідна наявність саме його вини і така відповідальність носить індивідуальний характер.

Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області заперечуючи проти позовних вимог, подало до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначало, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у неналежному дотриманні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Відтак, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведені за належною процедурою службові розслідування.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 14.02.2022 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 10.03.2022 продовжено Головному управлінню Національної поліції в Чернівецькій області процесуальний строк встановлений ухвалою суду від 14.02.2022 на 10 днів для надання відзиву на позовну заяву та витребуваних доказів.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 30.03.2022, за клопотанням учасників справи, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 24.05.2022 клопотання представника позивача задоволено. Призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Після виступу із вступним словом, дослідження доказів по справі, допиту свідків, учасниками справи подано до суду заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи положення ст. 194 КАС України, суд вважає, що немає перешкод для розгляду справи у порядку письмового провадження.

Вислухавши вступне слово учасників справи, дослідивши докази по справі, допитавши свідків, судом встановлено наступне.

Згідно трудової книжки серії НОМЕР_1 та послужного списку, ОСОБА_1 з 08.08.2002 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, а з 07.11.2015 по 30.12.2021 - в органах Національної поліції України (а.с. 11 - 12, 162 - 175).

17.11.2021 заступник начальника управління - начальник відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції Шепенюк В.М. подав на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області полковника поліції Дударця Р. доповідну записку про те, що 08.11.2021 та 12.11.2021 начальник СРПП ВП №4 (м. Герца) ЧРУП ГУНП майор поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі (роботі) без поважних причин. У зв`язку з вищенаведеним, просив призначити службове розслідування відносно позивача (а.с. 74 - 75).

На підставі доповідної записки, 18.11.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 1274 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", яким призначено службове розслідування відносно позивача.

Проведення службового розслідування доручено комісії у складі: голова комісії - заступник начальника управління - начальник відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_3 ; члени комісії: заступник начальника відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_4 ; старший інспектор відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_5 ; інспектор відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_6 (а.с. 80).

З вказаним наказом ознайомлено позивача, що підтверджується його підписом від 19.11.2021 (а.с. 80 на звороті).

За результатами проведеного службового розслідування, 16.12.2021 комісією складено висновок, який затверджено того ж дня начальником ГУНП в Чернівецькій області (а.с. 51 - 65).

Враховуючи висновки службового розслідування, 23.12.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 787 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким за скоєння грубого дисциплінарного проступку у період дії іншого дисциплінарного стягнення, що виразилося у здійсненні прогулів, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків, порушенні вимог статті 19, статті 68 Конституції України, підпункту 1, підпункту 2 пункту 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, пункту 4, пункту 5, пункту 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзацу 1, абзацу 2 пункту 1 Розділу I Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с. 138).

З вказаним наказом ознайомлено позивача, що підтверджується його підписом від 30.12.2021 (а.с. 140 на звороті).

На підставі наказу про застосування дисциплінарного стягнення, 24.12.2021 начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 289 о/с "По особовому складу", яким, з урахуванням наказу від 30.12.2021 № 292 о/с "По особовому складу", відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 , начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області звільнено зі служби в поліції з 30.12.2021. Стаж служби в поліції на день звільнення: 19 років 04 місяці 22 дні (а.с. 15, 139).

Як зазначав позивач та не заперечувалося відповідачем, з оскаржуваними наказами від 24.12.2021 № 289 о/с та від 30.12.2021 № 292 о/с останній ознайомився 30.12.2021.

Вважаючи звільнення протиправним, 28.01.2022 позивач звернувся до суду з вказаним позовом, шляхом надіслання рекомендованим поштовим відправленням.

Враховуючи положення ч. 5 ст. 122 КАС України, суд вважає, що позивач звернувся до суду з вказаним позовом щодо звільнення з публічної служби з дотриманням місячного строку.

Під час розгляду справи по суті, відповідач не заперечував щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд прийшов до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню повністю з наступних підстав.

Згідно із ч. 6 ст. 43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено основні обов`язки поліцейського, а саме: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За правилами встановленими статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту та означає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

При цьому дисциплінарним проступком в розумінні статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Нормами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

В силу частин другої, третьої та десятої статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

В силу статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Вимогами ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Отже, аналіз наведених норм свідчить, що службове розслідування повинно проводитися повно та об`єктивно з метою з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перевірки інформації та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Приписами п. 1 Розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (п. 4 Розділу V Порядку № 893).

Положеннями п. 1, 2 розділу VI "Оформлення матеріалів службового розслідування" Порядку № 893 передбачено, що зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до п.1 та 2 розділу VII "Прийняття рішення за результатами службового розслідування" Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Проаналізувавши наведені вище норми матеріального права, суд зазначає, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Водночас, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його вчинено, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.

Суд наголошує, що жодних допустимих, належних доказів відповідачем стосовно тяжкості проступку, обставини, за яких його вчинено, а також доказів заподіяної шкоди позивачем до суду не надано.

Таким чином, для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності необхідна наявність саме його вини і така відповідальність носить індивідуальний характер та докази заподіяння шкоди.

З матеріалів справи видно, що під час проведення службового розслідування відповідач зробив висновок про допущення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилося у здійсненні прогулів, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків, порушенні вимог статті 19, статті 68 Конституції України, підпункту 1, підпункту 2 пункту 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, пункту 4, пункту 5, пункту 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзацу 1, абзацу 2 пункту 1 Розділу I Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Суд вважає, що висновки службового розслідування є передчасними та необґрунтованими, виходячи з наступного.

За результатами проведеного службового розслідування, 16.12.2021 комісією складено висновок, який затверджено начальником ГУНП в Чернівецькій області (а.с. 51 - 65).

Дослідженням висновку встановлено, що 08.11.2021 поліцейськими відділу ІОС УКЗ від начальника відділення поліції №4 (м. Герца) ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_7 отримано інформацію щодо неправомірних дій (бездіяльності) начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м.Герца) ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , який, в силу займаної посади, зобов`язаний перебувати на робочому місці відлучатися лише по службовим питанням, пов`язаним із виконанням функціональних обов`язків. Однак, оскільки це заважає йому вирішувати питання, пов`язані із стороннім видом діяльності, яка, час від часу, потребує його безпосередньої участі присутності, ОСОБА_1 вдається до систематичного обману, та, шляхом зловживання довірою начальника ВП № 4 (м. Герца), під різними надуманими приводами, залишає робоче місце, виїжджаючи за межі юрисдикції територіального підрозділу, де займається особистими справами, не пов`язаними зі службовою діяльністю.

Так, як пояснив начальник ВП №4 (м.Герца) підполковник поліції ОСОБА_7 , 08.11.2021, близько 12.00 год., начальник СРПП майор поліції ОСОБА_1 повідомив йому про необхідність виїзду з розташування відділення поліції (м. Герца, вул. Г. Асакі, 19) та прибуття до приміщення Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області (вул. Руська, 183 м.Чернівці), мотивуючи це тим, що його ( ОСОБА_1 ) нібито викликають члени дисциплінарної комісії ЧРУП для відбирання у нього пояснення з приводу триваючого службового розслідування.

У свою чергу, ОСОБА_7 надав ОСОБА_1 дозвіл на виїзд до Чернівецького районного управління поліції на період, необхідний на подолання відстані від місця дислокації підрозділу до ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області та зворотному напрямку, а також із урахуванням часу, потрібного для надання пояснення. По закінченню робочого дня, тобто о 18.00 год. того ж дня, як повідомив ОСОБА_7 , майор поліції ОСОБА_1 до місця роботи (служби) не повернувся, про причини своєї відсутності не повідомляв.

Отримана інформація була відображена у формі доповідної записки, зміст якої, разом із наданими пропозиціями, доведений начальнику ГУНП, яким за даним фактом призначено службове розслідування.

У подальшому, з метою підтвердження (спростування) факту можливого безпідставного залишення місця служби роботи (допущеного прогулу) поліцейськими відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернiвецькiй області, в межах компетенції, було проведено ряд відповідних заходів.

Так, 09.11.2021, за вих. № 5040/123/12/03-2021, направлено запит до Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області з вимогою надати інформацію про кількість службових розслідувань (перевірок), які проводяться стосовно поліцейських ВП 4 (м.Герца) із одночасним наданням завіреної копії пояснень (актiв про відмову від дачі пояснень) всiх поліцейських, які були опитані (відмовилися від опитування) у рамках заначених перевірок, за період з 01.11.2021 по 08.11.2021 включно.

Водночас, з Чернівецького районного управління поліції було витребувано наявні відеозаписи з камер відеоспостереження, розташованих у холі адмінприміщення та біля входу в будівлю ЧРУП у період з 11 год. 00 хв. 08.11.2021 по 18 год. 00 хв. 08.11.2021 .

У свою чергу, аналогічну відеоінформацію з камер відеоспостереження. розташованих у холі адмінприміщення ГУНП витребувано від відповідального за це структурного підрозділу Управління iнформацiйно - ананалітичної підтримки.

Отримавши та опрацювавши надіслані ЧРУП ГУНП матеріали, які надійшли до BIOC УКЗ 10.11.2021 за вхідним №3728 встановлено, що дисциплінарною комісією у складі працівників Чернівецького районного управління поліції проводиться одне службове розслідування, призначене наказом вказаного управління від 28.10.2021 № 626 по факту надходження із Чернівецької окружної прокуратури інформації про невиконання ухвал суду окремими співробітниками ЧРУП. В рамках даного службового розслідування членом дисциплінарної комісії підполковником поліції ОСОБА_8 02.11.2021 проведено опитування дільничного офіцера поліції відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького РУП лейтенанта поліції ОСОБА_9 . Інших поліцейських відділення поліції №4 (м. Герца) 08.11.2021 до Чернівецького районного управління не викликали та не опитували.

Вивченням наданого відеозапису з камер відеоспостереження ЧРУП, розташованих як біля входу в адмінприміщення, так і у фойє, встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 , з моменту вибуття з приміщення ВП №-4 (м.Герца) до закінчення робочого дня (18 год. 00 хв 08.11.2021), до ЧРУП не заходив. Аналогічний висновок зроблено після перегляду камер відеоспостереження в холі адмінприміщення ГУНП в Чернівецькій області, куди ОСОБА_1 вказаного числа, також заходив, що додатково підтверджується відомостями журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених до ГУНП в Чернівецькій області (для поліцейських).

У висновку також зазначено, що наступна ситуація мала місце 12.11.2021. Так, вказаного дня, з 10 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв. ОСОБА_7 перебував на нараді в м. Чернівці в приміщенні Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (вул. Головна, 24 м. Чернівці), після завершення якої, надав вказівку черговому по ВП повідомити старших служб, про те, що о 18 год. 00 хв. відбудеться нарада. Повернувшись до відділення поліції ОСОБА_7 не бачив позивача, з ним не спілкувався та до себе не викликав, оскільки службові питання, які вирішувались на той час його не стосувались.

О 17 год. 00 хв. до ОСОБА_7 зателефонував позивач та повідомив, що не може прибути на нараду, оскільки підвозить доньку по її власним справам. Почувши це, ОСОБА_7 висловив суворе зауваження ОСОБА_1 та про його відсутність на службі проінформував ВІОС.

З метою перевірки наведених відомостей працівниками дисциплінарної комісії було здійснено виїзд, 19.11.2021 до місця розташування Тренінгового центру ГУНП в Чернівецькій області, де позивач проходив навально-перевірочні збори. Позивача ознайомлено з наказом службового розслідування ГУНП в Чернівецькій області. ОСОБА_1 повідомив, що пригадає прізвища осіб, з якими спілкувався, порадиться з юристом та надасть письмове пояснення згодом, скориставшись своїм правом, закріпленим в статті 63 Конституції України.

23.11.2021 ОСОБА_1 прибув до членів дисциплінарної комісії та надав письмове пояснення.

Дослідженням пояснення встановлено, що 08.11.2021 о 08 год. 00 хв. ОСОБА_1 приїхав на роботу, де з 08 год. 20 хв. до 08 год. 40 хв., разом із ОСОБА_7 був на перезмiнцi добового наряду. Згідно своїх функціональних обов`язків ОСОБА_1 провів інструктаж з нарядом щодо дотримання дисципліни та законності, професійної етики, правил особистої безпеки. Після проведення інструктажу, ОСОБА_1 направився до чергової частини ВП, де о 09 год. 00 хв., отримав матеріали ЄО та направився до робочого кабінету, де приймав показники роботи за попередню добу від екіпажів. О 12 год. 00 хв. він повiдомив начальника ВП ОСОБА_7 про необхідність відвезти до АДРЕСА_1 характеристику і копію функціональних обов`язків начальнику СРПП ЧРУП ОСОБА_10 , на що ОСОБА_7 надав згоду.

Залишивши на прохідній пакет документiв для ОСОБА_10 , оскільки її не було на місці, ОСОБА_1 , пiсля обіду об 15 год. 30 хв. повернувся до ВП №4 (м.Герца), де знаходився на території обслуговування та здійснював телефонні дзвінки старшим екіпажів з метою контролю та виявлення адміністративних та кримінальних правопорушень. Після завершення робочого часу, приблизно о 18 год. 00 хв. ОСОБА_1 покинув територію обслуговування.

Аналогічним чином почався робочий день 12.11.2021. Того дня, до 12 год. 30 хв., ОСОБА_1 опрацьовував матеріали ЄО. Також, протягом дня здійснював телефонні дзвінки старшим екіпажів з метою контролю та виявлення адміністративних та кримінальних правопорушень. Приблизно о 17 год. 00 хв. він, в телефонному режимі, спілкувався з ОСОБА_7 , якого повідомив про необхiднiсть залишити робоче місце о вказаній годині, на що останній дав своє погодження.

За наведених вище обставин, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що відсутність ОСОБА_1 на робочому місці протягом 3 (трьох) годин 30 (тридцяти) хвилин робочого дня 08.11.2021 була самовільною, тому розглядається як порушення трудової дисципліни, дисциплінарний проступок у вигляді прогулу.

Щодо робочого дня 12.11.2021: ОСОБА_1 прибув на службу у приміщення ВП №4 (м.Герца), який покинув о 12 години 44 хвилин і до кінця робочого дня, він ні в приміщення, ні на територію ВП, не повертався, службові завдання та свої функціональні обов`язки не виконував.

Таким чином, дисциплінарною комісією встановлено, що ОСОБА_1 був вiдсутнiй на робочому місці без поважних причин 12.11.2021 з 12 години 44 хвилин до 18 години 00 хвилин, тобто більше трьох годин протягом робочого дня, що також є прогулом без поважних причин.

Відповідно до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає в невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Суд констатує, що ні у висновку службового розслідування, ні у спірних наказах відповідачем не зазначено, яка шкода була заподіяна позивачем внаслідок допущеного ним порушення та чим це підтверджується, не вказано, що саме характеризує проступок позивача з найтяжчої сторони, враховуючи те, що звільнення як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Крім того, відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що службовим розслідуванням встановлено, яким чином відсутність позивача на робочому місці вплинула на роботу підрозділу, виконання функціональних обов`язків, а також заподіяну шкоду.

Разом з тим, згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, суд зазначає, що обов`язковою складовою дисциплінарною проступку є вина у вигляді прямого чи опосередкованого наміру, тобто має бути доведено, що позивач хотів чи свідомо допускав настання певних несприятливих наслідків, без наявності або недоведеності вини не може бутті застосоване дисциплінарне стягнення.

Як видно із досліджених в судовому засіданні фото з відеоматеріалів за 08.11.2021 та 12.11.2021 з холу приміщення ВП № 4 (м. Герца) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, 08.11.2021 о 13:03:51 год. позивач покинув місце роботи та більше не повертався, а 12.11.2021 о 13:05:48 год. покинув місце роботи та більше не повертався (а.с. 94 - 95).

Судом встановлено, що внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП, затверджений ГУНП в Чернівецькій області наказом № 855 від 10.08.2016, згідно якого початок робочого дня - 09:00; обідня перерва - 45 хв.: з 13:00 по 13:45; закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середа, четвер - о 18:00; у п`ятницю - о 16:45; напередодні святкових днів - у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 17:00; у п`ятницю - 15:45 (а.с. 178).

Так, у судовому засіданні позивач пояснив, що під час виконання своїх посадових обов`язків знаходився на території робочої зони та спілкувався з особами від яких отримував інформацію про вчинення неправомірних дій, в тому числі і злочинів на території відання ЧРУП з дислокацією в м. Герца, яку використовував в подальшому в роботі.

Згідно Положення про відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького районного управління ГУНП в Чернівецькій області, затверджене наказом ГУНП в Чернівецькій області від 15.02.2021 № 158, відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького районного управління є структурним підрозділом ГУНП в Чернівецькій області.

Відповідно до п.п. 9, 10 п. 3 розділу ІІ Положення відділення поліції відповідно до покладених на нього завдань, в т.ч.: здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень та проступків; виявляє причини та умови, що призводять до вчинення адміністративних та кримінальних правопорушень, проступків, вживає в межах своєї компетенції заходи щодо їх усунення; вживає заходів з виявлення адміністративних та кримінальних проступків (а.с. 186-189).

Дослідженням функціональних обов`язків начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 4 (м. Герца) у складі районного управління (відділу) поліції, затверджених начальником відділення поліції № 4 (м. Герца) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області від 01.11.2021, начальник сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 4 (м. Герца) забезпечує ефективне виконання покладених на підрозділ завдань та функцій щодо ефективності роботи у сфері превенції правопорушень, співпраці з населенням та громадськими формуваннями в забезпеченні правопорядку (а.с. 87).

Отже, функціональні обов`язки позивача та Положення про відділення поліції передбачають співпрацю з населенням та громадськими формуваннями в забезпеченні правопорядку, вжиття заходів з виявлення адміністративних та кримінальних проступків.

З огляду на наведене, суд не бере до уваги покази свідка ОСОБА_7 щодо відсутності у позивача повноважень на співпрацю з населенням та громадськими формуваннями в забезпеченні правопорядку, вжиття заходів з виявлення адміністративних та кримінальних проступків, оскільки такі покази суперечать власним функціональним обов`язкам позивача.

У судовому засіданні позивач стверджував, що під час службового розслідування у письмових поясненнях зазначав, що він контролював роботу особового складу СРПП та спілкувався з мешканцями Герцаївського району, та здійснював роботу з метою контролю та виявлення адміністративних та кримінальних правопорушень, а тому їх виконання не передбачає постійне знаходження в робочому кабінеті. Відтак, жодного прогулу не вчиняв.

Будучи допитані як свідки ОСОБА_11 та ОСОБА_12 дали суду показання, в яких підтвердили, що позивач, виконуючи свої функціональні обов`язки, після обіду приблизно о 16:00 год. 08.11.2021 та 12.11.2021 спілкувався з ними в с. Куп`янськ та с. Турятка протягом 20 - 40 хв. В ході зустрічі свідки повідомляли відомості про можливе вчинення неправомірних дій на території відання ЧРУП ГУНП з дислокацією в м. Герца.

Про вказані обставини позивач повідомляв під час службового розслідування, та зазначав, що знаходився на території робочої зони та спілкувався з особами від яких отримував інформацію, яку планував використовувати в подальшому в роботі.

Окрім того, позивач зазначав, що не міг реалізувати отриману ним інформації, оскільки тиждень проходив навчально-перевірочні збори, з 15.12.2021 по 29.12.2021 перебував на лікарняному, а після виходу з лікарняного був звільнений.

Стосовно висновку відповідача щодо відсутності позивача на робочому місці без поважних причин, суд зазначає наступне.

Дослідженням наказу № 787 "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 23.12.2021 за результатами службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 перебуваючи на службі в НПУ та будучи представником влади, керівником, а значить і прикладом для своїх підлеглих, усупереч покладеним на нього обов`язкам та функціям, самовільно, неодноразово 08 та 12 листопада 2021 року безпідставно залишав місце служби, а в наступному перешкоджав встановленню істини в дисциплінарному провадженні, шляхом надання неправдивих даних, які підлягали невиправдано об`ємній перевірці та об`єктивно спростовані. Відтак, допущення ОСОБА_1 прогулів, є достатньою правовою і фактичною підставою для звільнення, передбаченого п.4 ч.1 ст. 40 КЗпП України, з урахуванням положень, встановлених статтями 3 та 60 Закону України "Про Національну поліцію".

На підставі викладеного, за скоєння грубого дисциплінарного проступку у період дії іншого дисциплінарного стягнення, що виразилося у здійсненні прогулів, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків, порушенні вимог статті 19, статті 68 Конституції України, підпункту 1, підпункту 2 пункту 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 1, пункту 4, пункту 5, пункту 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзацу 1, абзацу 2 пункту 1 Розділу I Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с. 138).

З матеріалів справи видно, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувала безпідставна відсутність на службі.

З оскаржуваних наказів висновується, що позивача звільнено із займаної посади за пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" та у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, який передбачений Дисциплінарним статутом та пунктом 4 частини 1 ст. 40 КЗпП України.

Нормами Закону України "Про Національну поліцію України" та Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" не визначено поняття прогулу, як окремого виду проступку та не встановлено відповідальність за відсутність на робочому місці впродовж 3-годин без поважних причин. Відтак, на спірні правовідносини поширюються норми загального - трудового законодавства.

Згідно з пунктом 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках, зокрема, прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Необхідно зазначити, що пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" судам роз`яснено, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Прогулом без поважних причин вважається полишення роботи без відповідного попередження роботодавця в установленому порядку про розірвання трудового договору або залишення роботи до закінчення строку попередження без згоди на це роботодавця, якщо такий договір укладено на невизначений строк; залишення без поважних причин особою, з якою укладено строковий трудовий договір, роботи до закінчення строку трудового договору; самовільне залишення молодим спеціалістом (молодим робітником) роботи, на яку його направили після закінчення відповідного навчального закладу, до закінчення строку обов`язкового відпрацювання; самовільне використання без погодження з роботодавцем днів відгулів, чергової відпустки тощо. Не може вважатися прогулом відсутність працівника на робочому місці за умови, що він присутній на підприємстві. Якщо працівник не залишив місця розташування підприємства, його не можна звільнити за прогул. До такого працівника можуть застосовуватися інші види дисциплінарного або громадського стягнення чи впливу.

Суди повинні були встановити чи мало місце відсутність позивача на службі, що зумовить певні правові наслідки, а у разі наявності - чи підтверджується відсутність позивача на службі поважними причинами, зокрема, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

Відповідно до п. 4 ст. 40 КЗпП роботодавець має право звільнити за прогул працівника, що був відсутнім на роботі без поважних причин.

Прогул на роботі - це не просто відсутність працівника більше трьох годин. Вирішальний чинник законного звільнення відсутність поважної причини неявки працівника.

У постанові від 13.10.2020 у справі № 712/9213/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишенням роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального навчального закладу).

Згідно з ч. 3 ст. 40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації.

Статтею 139 КЗпП України визначено обов`язок працівників працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Разом з цим, основні обов`язки поліцейського передбачені статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", а також статтею 1 Дисциплінарного статуту.

Вчинення поліцейським порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, слугує підставою для накладення дисциплінарного стягнення, якому передує службове розслідування.

Показами свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 підтверджується, що позивач, виконуючи свої функціональні обов`язки, після обіду приблизно о 16:00 год. 08.11.2021 та 12.11.2021 спілкувався з ними в с. Куп`янськ та с. Турятка протягом 20 - 40 хв. В ході зустрічі свідки повідомляли відомості про можливе вчинення неправомірних дій на території відання ЧРУП ГУНП з дислокацією в м. Герца.

Очевидно, що позивач за таких обставин не використовував робочий час для задоволення власних потреб чи справ.

Докази на спростування наведеної обставини, відповідач до суду не надав.

З огляду на наведене, суд вважає, що 08.11.2021 та 12.11.2021 позивач не допускав прогул, оскільки згідно функціональних обов`язків та Положення про відділення поліції здійснював заходи щодо співпраці з населенням в забезпеченні правопорядку, вживав заходів з виявлення адміністративних та кримінальних проступків.

Суд також враховує, що 12.11.2021 приблизно о 17:00 год, позивач повідомив начальника ВП ОСОБА_7 про неможливість прибуття на нараду, у зв`язку із сімейними обставинами. В той час, згідно внутрішнього розпорядку дня у п`ятницю 12.11.2021 робочий день закінчився о 16:45 год.

Окрім того, до матеріалів справи відповідач не надав докази фіксації відсутності позивача на роботі 08.11.2021 та 12.11.2021, зокрема в табелях обліку робочого часу.

Наведена обставина свідчить про те, що позивач табелювався повний робочий день 08.11.2021 та 12.11.2021, та відповідно, отримав грошове забезпечення за повні відпрацьовані робочі дні.

Отже, при проведенні службового розслідування відповідачем не повно і не всебічно досліджено всі обставини, які мають значення по справі, що призвело до неправильного та передчасного висновку і, як наслідок, до незаконного звільнення позивача зі служби в поліції.

Враховуючи наведене, суд вважає, що обставини, які стали підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення та його звільнення не знайшли свого обґрунтованого підтвердження та не вказують у достовірний спосіб на протиправну поведінку позивача, яка може мати своїм наслідком звільнення зі служби в поліції у порядку дисциплінарного стягнення. Суд вважає, що висновки службового розслідування є передчасними та необґрунтованими.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до положення ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В ході розгляду справи по суті, судом встановлено порушення відповідачем вищезазначених критеріїв під час прийняття оскаржуваних наказів від № 787 від 23.12.2021 "Про застосування дисциплінарного стягнення", від 24.12.2021 № 289 о/с "По особовому складу" та від 30.12.2021 № 292 о/с "По особовому складу".

Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 74 та ст. 75 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи докази, які є в справі, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність прийняття оскаржуваних наказів від № 787 від 23.12.2021, від 24.12.2021 № 289 о/с та від 30.12.2021 № 292 о/с, тому вони є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на наведене, інші доводи учасників справи суд не бере до уваги, оскільки вони не спростовують протиправність оскаржуваних наказів.

Враховуючи, що Законом України "Про Національну поліцію" не врегульовано питання поновлення на службі, суд застосовує в даному випадку норми Кодексу законів України про працю (далі - КЗпП України).

Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу (ч. 2 ст. 235 КЗпП України).

Згідно із п. 2 та 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Враховуючи висновок суду про протиправність та скасування оскаржуваних наказів, а також беручи до уваги вимоги ч. 1 ст. 235 КЗпП України, суд вважає, що позивача необхідно поновити на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області з 31.12.2021, допустивши рішення в частині поновлення на роботі до негайного виконання.

Оскільки, судом встановлено факт протиправності звільнення позивача із займаної посади, відтак, період часу з 31.12.2021 по 02.08.2022 (150 робочих днів) є періодом вимушеного прогулу позивача, а втрачений за цей час заробіток, відповідно до вимог чинного законодавства України, підлягає відшкодуванню, виходячи з розміру середньоденного заробітку за останні два місяці, що передували звільненню.

Згідно з ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок) обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки.

Працівникові, який пропрацював на підприємстві, в установі, організації менше року, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактичний час роботи, тобто з першого числа місяця після оформлення на роботу до першого числа місяця, в якому надається відпустка або виплачується компенсація за невикористану відпустку.

У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

При цьому, згідно з п. 5 Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період (п. 8 Порядку).

Згідно довідки про доходи № 12 від 18.01.2022, середньоденний заробіток позивача складає 420,04 грн (а.с. 68).

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 31.12.2021 по 02.08.2022 у розмірі 63006,00 грн (150 робочих днів Х 420,04 грн).

Враховуючи норми законодавства, наведені вище, рішення в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в межах стягнення суми за один місяць, підлягає негайному виконанню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 9, 72 - 77, 80, 90, 139, 243, 245, 246 та 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 787 від 23.12.2021 "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині застосування до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м. Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

2. Визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 24.12.2021 № 289 о/с "По особовому складу" та від 30.12.2021 № 292 о/с "По особовому складу", в частині звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 , начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м. Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 30.12.2021.

3. Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м. Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області з 31.12.2021.

4. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 31.12.2021 по 02.08.2022 у розмірі 63006,00 грн.

5. Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м. Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в межах стягнення суми за один місяць, підлягає до негайного виконання.

Згідно ст. 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до вимог ст. ст. 293, 295 КАС України рішення суду першої інстанції може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:

позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач - Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (вул. Головна, 24, м. Чернівці, ).

Суддя В.К. Левицький