Справа № 160/9589/21
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2022-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 серпня 2022 року Справа №160/9589/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши заяву відповідача про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 року по справі № 160/9589/21 за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської районної ради про стягнення середнього заробітку, -

ВСТАНОВИВ :

29.07.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява відповідача про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 року по справі № 160/9589/21 за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської районної ради про стягнення середнього заробітку.

Суд ознайомившись з поданою заявою та доданими до неї матеріалами, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно з ч. 2 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Приписами ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Як визначено п.п. 6 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення сплачується судовий збір у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року - 2481 гривня.

З огляду на вище викладене, за подання заяви про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 року по справі № 160/9589/21 належить сплатити судовий збір у розмірі 744, 30 грн. (2481,00 грн. х 0,3).

Проте, до заяви про відстрочення виконання рішення суду заявником не додано документа про сплату судового збору.

Також заявником зазначено про звільнення його від сплати судового збору на підставі п.3 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".

Водночас підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні.

Крім того, заявника не віднесено до переліку тих осіб, які наділені пільгами зі сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

При вирішенні цього процесуального питання суд також зауважує, що положення пункту 3 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" у даному випадку застосуванню не підлягають, оскільки норми частини другої статті 4 вказаного Закону в редакції Закону України № 484-VІІІ від 22.05.2015 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" прийняті пізніше, а за загальними правилами вирішення колізії норм права у разі неузгодженості між нормами, виданими одним і тим самим нормотворчим органом, застосовується акт, виданий пізніше, навіть якщо прийнятий раніше акт не втратив своєї чинності. Як роз`яснило Міністерство юстиції України у своєму листі від 26.12.2008 року № 758-0-2-08-19 "Щодо практики застосування норм права у випадку колізії", така неузгодженість може виникнути внаслідок того, що прийняття нової норми не завжди супроводжується скасуванням "застарілих" норм з одного й того ж питання, а тому повинна вирішуватись саме у вищезазначений спосіб.

Крім того, на думку суду, норми частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" вважаються спеціальними, що також свідчить про їх пріоритетність.

Статтею 166 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно з ч. 1 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

З аналізу вказаних вище норм права вбачається обов`язок заявника при зверненні до суду із заявою про відстрочення виконання рішення суду, щодо дотримання форми та змісту цієї заяви, а також надання переліку документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення), зокрема і документа про сплату судового збору за її подання.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Беручи до уваги те, що відповідачем до заяви про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 року по справі № 160/9589/21 не додано документа про сплату судового збору, що не узгоджується з вимогами Кодексу адміністративного судочинства України та Закону України "Про судовий збір", і цей недолік не дає можливості її розглянути, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення такої заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 166, 167, 248, 256, 294, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 року по справі № 160/9589/21 за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської районної ради про стягнення середнього заробітку - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська