Справа № 600/7168/21-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2022 р. м. Чернівці Справа № 600/7168/21-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брезіної Т.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом виконувача обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області в інтересах держави, в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації до Виконавчого комітету Кельменецької селищної ради Дністровського району Чернівецької області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Кельменецької селищної ради, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці;

- зобов`язати виконавчий комітет Кельменецької селищної ради вжити заходів щодо замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем не забезпечено в межах наданих йому повноважень вжиття заходів щодо розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці, у зв`язку із чим виконувач обов`язки керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області просив суд задовольнити позов.

Відповідач у встановлений строк не подав відзив на позов.

Рух справи у суді

Судом відкрито провадження по справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дністровська окружна прокуратура звернулась до Кельменецької селищної ради про повідомлення у строк до 25.10.2021 р. про те, чи вживались відповідачем (її виконавчим комітетом) заходи щодо приведення у відповідність до вимог чинного законодавства генерального плану населеного пункту Кельменці в частині розроблення і затвердження в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану. (а.с. 25-26).

Кельменецька селищна рада Дністровського району Чернівецької області листом від 20.10.2011 р. повідомила Чернівецьку обласну прокуратуру, що Кельменецька селищна територіальна громада створена у 2020 році. Існуючий генеральний план смт. Кельменці затверджено в 1994 р. та потребує оновлення. У зв`язку із незабезпеченістю в повному обсязі асигнуваннями на захищені статті бюджету, кошти на оновлення генерального плану та розроблення історико-архітектурного опорного плану смт. Кельменці не виділялися. (а.с. 28).

Також Дністровська окружна прокуратура звернулась до Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації з листом щодо повідомлення розроблення Кельменецькою селищною радою відповідного історико-архітектурного опорного плану. (а.с. 29-30).

Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації 25.10.2021 р. повідомила Дністровську окружну прокуратуру, що на сьогодні істерико-архітектурний опорний план смт. Кельменці не розроблений, а також вказано, що Управління зверталось до відповідача щодо необхідності його розробки та затвердження у встановленому порядку. Також вказано, що питання щодо контролю за розробленням та затвердженням історико-архітектурних опорних планів, ініціювання судових розглядів у зазначеному контексті не належать до повноважень управління культури обласної держаної адміністрації. (а.с. 31-33).

Матеріали справи містять Положення про управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації, затверджене розпорядженням обласної державної адміністрації від 18.06.2021 р. №733-р. (а.с. 34-45).

До матеріалів справи додано лист МКІП від 04.11.2021 р. в якому повідомлено Дністровську окружну прокуратуру, що МКІП зверталось до відповідача щодо необхідності розроблення історико-архітектурного опорного плану, однак відповіді на вказане звернення не надходило. У зв`язку із вказаним, МКІП не заперечує щодо представництва прокурором інтересів держави в даному питанні. (а.с. 48-52).

Мотивувальна частина

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог статті 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначений законом.

Відповідно до вимог ч.3 ст.23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

Згідно вимог ч.3, ч.4 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Як вбачається із матеріалів адміністративної справи, з даним позовом прокурор набув статусу позивача, оскільки орган, уповноважений здійснювати функції щодо зобов`язання відповідача вжити заходів щодо замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці, відсутній.

Судом встановлено, що прокуратурою у межах наданих повноважень, відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру, вивчено інформацію щодо приведення у відповідність до вимог чинного законодавства генерального плану населеного пункту Кельменці в частині розроблення і затвердження в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану.

У зв`язку із вказаним, Дністровська окружна прокуратура звернулась до Кельменецької селищної ради про повідомлення у строк до 25.10.2021 р. про те, чи вживались відповідачем (її виконавчим комітетом) заходи щодо приведення у відповідність до вимог чинного законодавства генерального плану населеного пункту Кельменці в частині розроблення і затвердження в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану.

Кельменецька селищна рада Дністровського району Чернівецької області листом від 20.10.2011 р. повідомила Чернівецьку обласну прокуратуру, що Кельменецька селищна територіальна громада створена у 2020 році. Існуючий генеральний план смт. Кельменці затверджено в 1994 р. та потребує оновлення. У зв`язку із незабезпеченістю в повному обсязі асигнуваннями на захищені статті бюджету, кошти на оновлення генерального плану та розроблення історико-архітектурного опорного плану смт. Кельменці не виділялися.

Відповідно до ст. 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

Згідно положень ст. 5 Закону України «Про основи містобудування» однією із основних вимог до містобудівної діяльності є охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів.

Відповідно до положень ст. 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 року № 1805-III (далі Закон №1805) охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Історичний ареал населеного місця - частина населеного місця, що зберегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку.

Історичне населене місце - населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону №1805 до спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать, зокрема, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 6 Закону №1805 до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить: забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам`яток та в історичних ареалах населених місць; забезпечення дотримання режиму використання пам`яток місцевого значення, їх територій, зон охорони; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; організація відповідних охоронних заходів щодо пам`яток місцевого значення та їх територій у разі виникнення загрози їх пошкодження або руйнування внаслідок дії природних факторів чи проведення будь-яких робіт; видання розпоряджень та приписів щодо охорони пам`яток місцевого значення, припинення робіт на цих пам`ятках, їх територіях та в зонах охорони, якщо ці роботи проводяться за відсутності затверджених або погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини програм та проектів, передбачених цим Законом дозволів або з відхиленням від них; надання висновків щодо відчуження або передачі пам`яток місцевого значення їх власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління; укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону; забезпечення в установленому законодавством порядку виготовлення, встановлення та утримання охоронних дощок, охоронних знаків, інших інформаційних написів, позначок на пам`ятках або в межах їх територій; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; популяризація справи охорони культурної спадщини на відповідній території, організація науково-методичної, експозиційно-виставкової та видавничої діяльності у цій сфері; виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини; підготовка пропозицій до програм соціально-економічного розвитку відповідної території і проектів місцевого бюджету та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; інформування органів охорони культурної спадщини вищого рівня про пошкодження, руйнування, загрозу або можливу загрозу пошкодження, руйнування пам`яток, що знаходяться на їх території; участь в організації підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації працівників у сфері охорони культурної спадщини; організація досліджень об`єктів культурної спадщини, які потребують рятівних робіт; застосування фінансових санкцій за порушення цього Закону; здійснення інших повноважень відповідно до закону.

Згідно з ч. 4 ст. 32 Закону №1805 з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України. Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, затверджується Кабінетом Міністрів України. У кожному історичному населеному місці визначається один або більше історичний ареал. Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Відповідно до положень ч. 3-5 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Розробником генерального плану населеного пункту може бути суб`єкт господарювання, який має право здійснювати розроблення містобудівної документації відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність" та документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Генеральні плани населених пунктів можуть поєднуватися з детальними планами всієї території населених пунктів або її частин.

Для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони.

Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Відомості про зазначені в історико-архітектурному опорному плані: об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території вносяться до Державного земельного кадастру в порядку, встановленому відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" як обмеження у використанні земель у сфері забудови.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 року № 280/97-ВР (далі Закон №280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 32 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження, зокрема, щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і ремесел.

Відповідно до пунктів 1, 4, 5, 6, 7 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської Діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №318 (далі - Порядок №318) історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини. Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Історичний ареал - це найбільш освоєна в минулому і добре збережена частина території населеного місця, що відрізняється традиційним характером середовища і значною кількістю об`єктів культурної спадщини від інших, менш освоєних або погано збережених частин населеного місця. Межі історичних ареалів слід проводити вздовж розпланувальних і природних рубежів, що відокремлюють історичний ареал від решти міських територій, і визначати історико-архітектурним опорним планом населеного місця. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення. Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів.

З метою реалізації вказаних законодавчих вимог наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 02.06.2011 №64 затверджено Порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту (далі - Порядок №64).

Відповідно до п. 2.1. Порядку №64 історико-архітектурний опорний план розробляється на замовлення виконавчих органів місцевого самоврядування суб`єктами господарювання, спеціалізованими у сфері вивчення, охорони і використання культурної спадщини, які мають у своєму складі архітектора, що має кваліфікаційний сертифікат (далі - розробник).

Згідно з п. 8 та п.9 Порядку №318 проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичних ареалів населених місць розробляється з урахуванням вимог затвердженого в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану. У разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мінрегіону.

Таким чином, з аналізу вказаних норм чинного законодавства слідує, що за умови відсутності історико-архітектурного опорного плану будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі в тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 р. №878 затверджено список історичних населених місць України (міста і селища міського типу), до якого входить смт. Кельменці Чернівецької області.

На підставі матеріалів справи встановлено, що листом від 29.09.2020 Міністерство культури та інформаційної політики України зверталось до Кельменецької селищної ради щодо необхідності виконання вимог чинного пам`ятко-охоронного законодавства та обов`язковості розроблення історико-архітектурного опорного плану.

Крім того, Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації на адресу Кельменецької селищної ради 17.09.2021 скеровано лист щодо необхідності розроблення історико-архітектурного опорного плану смт. Кельменці, однак вказаний лист органом місцевого самоврядування залишено без належного розгляду.

Таким чином, на підставі наявних матеріалів справи встановлено, що виконавчим комітетом Кельменецької селищної ради не вжито жодних заходів, спрямованих на розроблення історико - архітектурного опорного плану селища міського типу Кельменці, а тому відповідач, як орган місцевого самоврядування, допустив у спірних правовідносинах протиправну бездіяльність, оскільки всупереч вимогам чинного законодавства не розробив історико-архітектурного опорного плану смт. Кельменці.

Висновки за результатами розгляду справи

Частиною 1 статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Виконувач обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області обґрунтував належним чином заявлені позовні вимоги, в той час як відповідач не надав належних доказів спрямованих на замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці, відповідно до вимог чинного законодавства.

З вказаних підстав позов підлягає задоволенню повністю.

Судові витрати

У відповідності до ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У зв`язку із відсутністю таких витрат, питання щодо повернення судових витрат судом не вирішується.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 262 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Кельменецької селищної ради, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці.

3. Зобов`язати виконавчий комітет Кельменецької селищної ради вжити заходів щодо замовлення розроблення історико - архітектурного опорного плану історично населеного селища міського типу Кельменці.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення складання.

Найменування учасників справи:

позивач: Виконувач обов`язків керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області (вул. Сагайдачного, 39 "Б", смт. Кельменці, Дністровський район, Чернівецька область, 60100, ) в інтересах держави, в особі Міністерства культури та інформаційної політики України (вул. Івана Франка, 19, м. Київ, 01601, ), Управління культури Чернівецької обласної державної адміністрації (вул. Грушевського, 1, м. Чернівці, 58010, );

відповідач: Виконавчий комітет Кельменецької селищної ради Дністровського району Чернівецької області (Площа Центральна, 4, смт. Кельменці, Дністровський район, Чернівецька область, 60100, ).

Суддя Т.М. Брезіна