Справа № 520/25792/21
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2022-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2022 р. № 520/25792/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горшкової О.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення №1 від 26.11.2021 про застосування до ОСОБА_1 штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперарахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, в частині нарахування штрафу розмірі 153,22 грн (10% до 01.01.2015) за період з 22.07.2014 по 09.09.2021, штрафу у розмірі 1538,38 грн за період з 10.02.2016 по 09.09.2021 (20% з 01.01.2015), та пені у розмірі 18409,31 грн (18676,8 грн - 267,49 грн).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що на момент припинення підприємницької діяльності позивач мала заборгованість зі сплати єдиного внеску, внаслідок чого, було нараховано штрафні санкції. Однак, в подальшому, ОСОБА_1 , поступово сплатила і борг, і фінансову санкцію. Також позивач зазначає, що податковим органом було прийняте ще одне рішення про застосування штрафних санкцій, з яким вона частково погоджується, однак на думку ОСОБА_1 , відповідачем визначено невірний період, за який потрібно нараховувати пеню та штраф. Внаслідок чого, було здійснено подвійне нарахування санкцій щодо більшості визначеного періоду. Вказані обставини свідчать про недоведеність відповідачем правомірності прийнятого спірного рішення.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження в порядку передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідач подав відзив, в якому позов не визнає, з огляду на те, що спірне рішення та розрахунок до нього сформовані в автоматичному режимі з даних інформаційних баз ДПС України. Розмір штрафних санкцій та пені нараховано відповідно до положень Закону №2464-VI, при цьому відповідно до ч. 16 ст. 25 вказаного закону строк давності щодо нарахування, застосування, стягнення недоїмки, штрафу та пені не застосовується. Тому вважає, що відповідач при винесенні спірногол рішення діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Позивач скористався своїм процесуальним правом та надав заперечення на відзив, в яких додатково аргументував доводи, викладені в позовній заяві.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м. Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суд, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

З 02.04.1998 позивач зареєстрована як фізична особа-підприємець, та припинила свою діяльність 12.01.2017, перебувала на податковому обліку як особа, що обрала спрощену систему оподаткування.

Як було встановлено судом, 21.06.2019 податковим органом було прийнято податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ №Ф-109-17У на загальну суму 10934,60 грн.

За даними інтегрованої картки платника, враховуючи поступову сплату ОСОБА_1 боргу, станом на 30.01.2020 за позивачем обліковувалась заборгованість зі сплати ЄСВ 9223,98 грн.

Внаслідок несвоєчасного погашення боргу, податковим органом 31.08.2021 прийнято рішення №1 про застовування штрафних санкцій та нарахування пені за період з 22.01.2013 по 30.01.2020 на загальну суму 12481,49 грн.

Відповідно до наявних в матеріалах справи копій квитанцій, 09.09.2021 ОСОБА_1 було погашено борг за сплати ЄСВ в розмірі 9225, 00 грн та штрафні санкції в розмірі 12481,49 грн, що не заперечується відповідачем.

Тобто, станом на 01.10.2021 ОСОБА_1 не мала заборгованості зі сплати ЄСВ, що підтверджується даними з інтегрованої картки платника та не заперечується відповідачем.

Отже, внаслідок того, що остаточне погашення заборговності було здійснено позивачем 09.09.2021, а граничним періодом нарахування штрафних санкцій за рішенням №1 від 31.08.2021 є 30.01.2020, на думку ОСОБА_1 , період донарахування штрафу та пені повинен становити з 30.01.2020 по 09.09.2021.

Однак, податковим органом було прийнято рішення №1 від 26.11.2021, яким застосувано до ОСОБА_1 штрафні санкції та нарахування пені за несплату (неперарахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, в частині нарахування штрафу розмірі 153,22 грн (10% до 01.01.2015) за період з 22.07.2014 по 09.09.2021, штрафу у розмірі 1538,38 грн за період з 10.02.2016 по 09.09.2021 (20% з 01.01.2015), та пені у розмірі 18409,31 грн (18676,8 грн - 267,49 грн).

Позивач, не погодившись із вищевказаним рішенням, в частині визначення періоду, за який донараховано штрафні санкції, звернулась до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" №2464-VI ( далі-Закон № 2464-VI) .

Відповідно до вимог Закону України від 04.07.2013 № 406-VII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з проведенням адміністративної реформи в Україні" (далі Закон № 406), яким внесено зміни до Закону №2464-VI, функції з адміністрування єдиного внеску з 01.10.2013 від органів Пенсійного фонду України перейшли до податкових органів.

Відповідно до п. 1 ч. 2ст. 6 Закону № 2464-VI, платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цимЗаконом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону №2464-VI).

Згідно із абз. 1 ч. 1, ч. 3, ч. 10 ст. 25 Закону № 2464-VI, рішення, прийняті податковими органами та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами. Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів. На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу(ч. 10 ст. 25 Закону № 2464-VI). Відповідно до ч.11ст. 25 Закону № 2464-VI до платників, визначених підпунктами 1- 4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум; за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон), нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначено Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затвердженоюнаказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015р. № 449(далі - Інструкція № 449).

Так, за правилами Інструкції № 449,розрахунок штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

У постановах Верховного Суду від 12.07.2019 у справі №813/753/18 та від 05.05.2020 у справі №813/933/17 висловлено позицію, що визначальним для вирішення справи є встановлення фактів несплати (несвоєчасної) сплати позивачем єдиного соціального внеску на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, а саме зворотного боку облікової картки платника єдиного соціального внеску.

Під час розгляду даного спору судом встановлено, що відповідно до інтегрованої картки платника, сплата ЄСВ здійснювалась з порушенням законодавчо встановлених термінів, що мало наслідком виникнення недоїмки. Зазначені обставини сторонами не заперечується.

Суд зазначає, що правовим наслідком несвоєчасної сплати сум єдиного внеску для платника податків є застосування до нього штрафних санкцій та нарахування пені.

В той же час суд вважає за необхідне зазначити, що рішенням від 31.08.2021 №1 до позивача було застосовано штрафні санкції за несвоєчасну сплату ЄСВ за період з 22.01.2013 по 30.01.2020.

Однак, як вже було встановлено судом, 09.09.2021 ОСОБА_1 було сплачено в повній мірі борг з ЄСВ та штрафні санкції за несвоєчасну сплату ЄСВ за період з 22.01.2013 по 30.01.2020.

Таким чином, просрочка зі сплати боргу на день погашення заборгованості (09.09.2021) повинна обраховуватись саме з 30.01.2021, внаслідок чого, відповідно до положень Покаткового кодексу України, донарахування пені та штрафу за несвоєчасну сплату зобов`язань повинно бути здійснено з 30.01.2021 по 09.09.2021.

Але, податковим органом, під час формування спірного рішенння від 26.11.2021 №1, виначено період, за який здійснено донарахування фінансових санкцій, - з 22.07.2014 по 09.09.2021, який в більшій мірі вже було охоплено відповідачем при прийнятті рішення від 31.08.2021 №1 та за який вже було сплачено позивачем (з 22.01.2013 по 30.01.2020).

З 05.04.2021 діє Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженийнаказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5 (далі-Порядок № 5).

Відповідно до положень розділу ІІІ Порядку № 5 у разі сплати грошових зобов`язань та/або податкового боргу (заборгованості) з податків і зборів, єдиного внеску та інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на податкові органи, з використанням єдиного рахунку оперативний облік надходжень на бюджетні та/або небюджетні рахунки забезпечується підрозділом, що здійснює облік платежів на підставі реєстру платежів з єдиного рахунка в розрізі окремого платника у складі зведеного реєстру платежів з єдиного рахунка, підтвердженого та прийнятого до виконання Казначейством у порядку, визначеномупостановою Кабінету Міністрів України від 29 квітня 2020 року N 321 "Про затвердження Порядку функціонування єдиного рахунка та виконання норм статті 351 Податкового кодексу України центральними органами виконавчої влади".

У разі погашення податкового боргу автоматично проводиться розрахунок пені відповідно допункту 129.1 та підпункту 129.3.1 пункту 129.3 статті 129 розділу II Кодексута відображається відповідними операціями щодо нарахування пені в ІКП.

У разі погашення суми податкового боргу (його частини) шляхом подання платником податків декларацій (у тому числі уточнюючих) з від`ємним значенням суми податкових зобов`язань нарахування пені закінчується датою фактичного здійснення такого погашення, зафіксованою у відповідних документах.

У разі часткового погашення податкового боргу сума такої частки визначається з урахуванням пені, нарахованої на таку частку.

Суми пені зараховуються до бюджетів або фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування, до яких згідно із законодавством зараховуються відповідні платежі та єдиний внесок.

Моніторинг повноти та своєчасності відображення в інформаційній системі сум пені, нарахованих на податкові зобов`язання, визначені платником податків, у разі їх несвоєчасної сплати (крім пені у разі здійснення платником податків самостійного коригування відповідно допідпункту 39.5.4 пункту 39.5 статті 39 розділу I Кодексу), забезпечується керівником структурного підрозділу територіального органу ДПС, який здійснює облік платежів.

Моніторинг повноти та своєчасності відображення в інформаційній системі сум пені, нарахованих на податкові зобов`язання, визначені платником податків або податковим агентом, у тому числі у разі внесення змін до податкової звітності внаслідок самостійного виявлення платником податків помилок відповідно достатті 50 розділу II Кодексу, забезпечується керівником структурного підрозділу територіального органу ДПС, відповідального за адміністрування платежів.

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що відповідач не перевірив відповідний витяг з інтегрованої картки на предмет його достовірності, не співставив дані в частині погашення штрафних санкцій за рішенням від 31.08.2021 №1, який охоплює період 22.01.2013 по 30.01.2020 та прийняв спірне рішення від 26.11.2021 №1, яким фактично продублював період з 22.07.2014 по 30.01.2020, за який вже було в повному обсязі сплачено позивачем, що, у свою чергу, свідчить про протиправність спірного рішення в частині.

Наслідком встановлення судом невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства є визнання такого рішення частково протиправним. Однак це можливо у випадку, якщо цю частину рішення можна належним чином ідентифікувати (відокремити), і за її відсутності рішення, яке оскаржене, в іншій частині не втратить своє значення та цілісність. Рішення, у якому неможливо виділити (відокремити) частину, яка підлягає визнанню протиправною та скасуванню, повинно бути визнане протиправним та скасоване в цілому.

У даному випадку, констатуючи помилкове нарахування позивачу за спірним рішенням суми штрафу та пені суд не може визнати протиправними рішення контролюючого органу в якійсь сумі, оскільки неможливо виділити (відокремити) частину, яка підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Повноваження відповідача щодо прийняття відповідних рішень, в тому числі про донарахування грошових зобов`язань за своєю правовою природою є дискреційними.

З огляду на положення Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Враховуючи викладене, суд позбавлений процесуальної можливості перебирати на себе повноваження відповідача у питаннях нарахування грошових ДПС зобов`язань у конкретній сумі, що належать виключно до компетенції ГУ ДПС у Харківській області.

Таким чином, суд дійшов висновку, що спірне рішення підлягає скасуванню повністю.

Щодо тверджень позивача, про необхідність застосування при обчисленні штрафу та пені за несвоєчасну сплату ЄСВ за період з 30.01.2020 по 09.09.2021, положення п.521 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідних положень" Податкового кодексу України, суд зазначає наступне.

У зв`язку з проведенням заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби, ЗУ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №533-IX від 17 березня 2020р. внесені зміни до ПК України, згідно з якими підрозд.10 розд.XX «Перехідні положення» ПК України доповнено, зокрема, п.521.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №591-ІХ від 13 травня 2020р., зокрема, внесені зміни до редакції п.521 підрозд.10 розд.ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу.

Так, п.521 підрозд.10 розд.ХХ «Перехідні положення» ПК України визначено, що за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020р. по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Таким чином, враховуючи, що порушення позивачем податкового законодавства, в частині несвоєчасної сплати ЄСВ, було вчинено останнім до початку дії карантину, суд погоджується з позицією відповідача про відсутність підстав застосування вказаного положення до правовідносин донарахування позивачу штрафних санкцій за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань за період з 30.01.2020 по 09.09.2021.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити.

Розподіл судових витрат здійснюється на підставі положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ЄДРПОУ ВП: 43983495) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення №1 від 26.11.2021 про застосування до ОСОБА_1 штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперарахування) або несвоєчасну сплатуу (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, в частині нарахування штрафу розмірі 153,22 грн (10% до 01.01.2015) за період з 22.07.2014 по 09.09.2021, штрафу у розмірі 1538,38 грн за період з 10.02.2016 по 09.09.2021 (20% з 01.01.2015), та пені у розмірі 18409,31 грн (18676,8 грн - 267,49 грн).

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ЄДРПОУ ВП: 43983495) сплачений судовий збір у розмірі 2270 грн (дві тисячі двісті сімдесят грн).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Горшкова