Справа № 420/2615/22
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/2615/22
Головуючий в 1 інстанції: Білостоцький О.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів Джабурії О.В.,

- Кравченка К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю сільськогосподарського підприємства «Дунай-Агро» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року про залишення без розгляду адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю сільськогосподарського підприємства «Дунай-Агро» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

07 лютого 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю сільськогосподарське підприємство «Дунай-Агро» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.11.2021 року № 5557 та від 16.12.2021 року № 5740 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника;

- зобов`язати комісію Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних виключити Товариство з обмеженою відповідальністю сільськогосподарське підприємство «Дунай-Агро» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року позовну заяву ТОВ СГ «Дунай Агро» залишено без розгляду.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нову, якою направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Зокрема, апелянт зазначає, що не отримував копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, яка прийнята судом першої інстанції після відкриття провадження по справі.

Відповідно до ст..312 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що товариство з обмеженою відповідальністю сільськогосподарське підприємство «Дунай-Агро» не усунуло недоліки, зазначені в ухвалі суду від 06.05.2022 року про залишення адміністративного позову без руху, а саме не сплатило судовий збір в повному обсязі, заяву про продовження процесуальних строків (у зв`язку із карантином або у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні чи інших причин) не надало та жодним чином не повідомило суд про неможливість усунення недоліків у строк, встановлений судом. При цьому суд виходив з того, що представник позивача належним чином отримав ухвалу суду від 06.05.2022 про залишення позовної заяви без руху.

Судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною 13 ст.171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 15 ст. 171 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху направлена адвокату позивача за допомогою підсистеми Електронний суд.

Частиною 5 ст.251 КАС України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

За приписами п.2 ч.6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Згідно з частиною сьомою статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивач не зазначав про наявність у нього електронного кабінету в підсистемі Електронний суд. Позовна заява та апеляційна скарга також подані представником позивача засобами поштового зв`язку в паперовому вигляді.

З довідки про доставку електронного листа від 10 травня 2022 року вбачається, що копія ухвали «Ухвала додаткові дії, що не оскаржується», яка фактично є ухвалою про залишення позовної заяви без руху, доставлена адвокату Жур`яну Р.М. 06 травня 2022 року о 19:29.

Апелянт зазначає, що жодного документу по зазначеній справі від суду не отримував, а ознайомився з ними після відкриття доступу до ЄДРСР 01 липня 2022 року.

Судова колегія погоджується з доводами апеляційної скарги, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху не надіслана, ані в паперовому вигляді, ані на вказану електрону адресу позивачу чи його адвоката, враховуючи наступне.

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 абзацу другого розділу VII «Перехідні положення» КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 1 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 1 грудня 2018 року).

04 жовтня 2021 року Державна судова адміністрація України офіційним листом повідомила міністерства, центральні органи виконавчої влади, облдержадміністрації, місцеві та апеляційні суди, Національну асоціацію адвокатів України та територіальні управління ДСА України про початок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, які почали офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

З огляду на викладене, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система на момент виникнення спірних правовідносин повноцінно роботу не розпочала.

До початку ж функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи КАС України встановлює особливі вимоги щодо надсилання та вручення рішення суду.

Так, відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використання підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи, зокрема, подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі. Положеннями підпункту 15.15 цього пункту встановлено, що суд вручає судові рішення в паперовій формі.

У матеріалах справи також відсутнє повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу позивача чи представника позивача у розумінні пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України.

Роздруківка щодо направлення документа, яка міститься в матеріалах справи не може вважатись належним повідомленням про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу представника позивача у розумінні пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України (а.с.64).

Доказів направлення ухвали в паперовій формі поштовим відправленням матеріали справи не містять, як і не містять підтвердження отримання адвокатом позивача копії оскаржуваної ухвали.

Отже, відомості, наявні у матеріалах справи, не давали суду обґрунтованих процесуальних підстав для визначення факту належного повідомлення сторони у судовій справі щодо ухваленого судового рішення, та не встановлюють факту вручення ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху позивачу (представникові позивача), що відповідно б слугувало початком перебігу процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви позивачем.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові по справі № 140/11905/20 від 11.11.2021 року.

Судова колегія також враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішенні від 8 листопада 2018 року у справі «Созонов та інші проти України», у якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов до висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

З огляду на викладене судова колегія дійшла висновку, що направлення ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надсилання її за допомогою ЄСІТС, яка наразі не працює повноцінно, не може свідчити про обізнаність позивача щодо її існування та, як наслідок, наявності у нього можливості виконати таку ухвалу суду шляхом усунення недоліків позовної заяви, визначених у цій ухвалі, у встановлений судом строк.

Додатково, колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що 02 березня 2022 року Рада суддів України оприлюднила рекомендації роботи судів в умовах воєнного стану, відповідно до п.6 яких рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Однак, суд першої інстанції достовірно не пересвідчився про отримання копії узвали позивачем. Застосування наслідків встановлених положеннями ч.15 ст.171 КАС України, можливе за умов беззаперечного встановлення та з`ясування судом дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, яке є визначальним для встановлення факту невиконання вимог вказаної ухвали.

Вищевикладені обставини позбавили позивача процесуального права вчасно відреагувати на ухвалу про залишення позовної заяви без руху та виконати її вимоги у встановлений судом строк.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові по справі № 120/1269/21-а від 18 травня 2022 року.

Щодо доводів апеляційної скарги в частині того, що ухвала про залишення позовної заяви без руху прийнята після відкриття провадження по справі.

Дійсно, відповідно до ч.13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та третю похідну, а судовий збір сплачено за одну немайнову вимогу, що з`ясовано судом першої інстанції після відкриття провадження по справі ухвалою від 14.02.2022 року.

Відповідно до ч.2 ст.263 КАС України, зазначена справа повинна бути розглянута судом першої інстанції у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Натомість, суд першої інстанції, через три місяці після відкриття провадження, залишив позовну заяву без руху, у зв`язку із несплатою судового збору в повному обсязі. Судова колегія вважає, що в даному випадку, з урахуванням введення на території України воєнного стану та рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, суд першої інстанції мав змогу розглянути позовну заяву по суті та стягнути недоплачений судовий збір за результатом її розгляду, що є самостійним порушенням судом першої інстанції норм процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги не вжиття судом першої інстанції всіх можливих заходів щодо повідомлення позивача та/або його представника, про залишення позовної заяви без руху, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду апеляційної інстанції про повернення позовної заяви без розгляду.

За таких умов, суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення необґрунтованої ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 320 КАС України апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції - скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Керуючись ст.ст.308, 312, 320, 322, 328,329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю сільськогосподарського підприємства «Дунай-Агро» задовольнити.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: О.В.Джабурія

Суддя: К.В.Кравченко