Справа № 160/170/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2022-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 липня 2022 року Справа № 160/170/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Калугіної Н.Є.,
при секретарі судового засідання - Шевченко І.Є.,
представника позивачів - Бартош-Стрєльнікової Т.М.,
представника відповідача - Бісєрова А.С.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду справу №160/170/22 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов,-
Позивачі звернулися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просять суд:
-визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №18/211221 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2021, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;
-визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №17/211221 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2021, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;
-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 судові витрати у розмірі 2270 грн;
-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 2270 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що постанови №18/211221 та №17/211221 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2021 прийняті відповідачем неправомірно, без урахування усіх обставин, відтак останні підлягають скасуванню у судовому порядку.
Зокрема, позивачами зазначено, що за наслідками перевірки, відповідачем не встановлено факту експлуатації спірної будівлі, а тому відсутні підстави вважати про її експлуатацію власниками та, відповідно притягати до відповідальності за не введення її в експлуатацію.
Крім того, в позові вказано, що відповідачами порушено приписи Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, в частині невручення направлення на перевірку співвласнику будівлі ОСОБА_4 та не притягнення її до відповідальності, адже власниками будівлі є три особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.01.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Повідомлено сторін, що розгляд справи відбудеться без повідомлення (виклику) учасників справи у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Суддя Калугіна Н.Є. перебувала на лікарняному та у відпустці у період з 16.02.2022 по 01.04.2022.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.04.2022 клопотання представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - задоволено. Постановлено перейти зі спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 05.05.2022.
05.05.2022 відповідачем надано відзив на позов, з пропуском строку на його подання.
Судове засідання від 05.05.2022 відкладено на 19.05.2022. Судове засідання від 19.05.2022 відкладено на 31.05.2022.
31.05.2022 від відповідача надійшло клопотання про визнання поважними причини пропуску строку на подання відзиву на адміністративний позов.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.05.2022 клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання поважними підстав пропуску строку для подачі відзиву на позовну заяву у справі №160/170/22 задоволено, визнано поважними причини пропуску строку для подачі відзиву на позовну заяву та поновлено Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради строк для подачі відзиву на позовну заяву у справі №160/170/22.
Згідно змісту відзиву на позовну заяву відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначає, що під час проведення перевірки посадовими особами Управління встановлено, що двома власниками будівлі ОСОБА_2 та ОСОБА_6 здійснюється експлуатація об`єкту нерухомого майна, який не прийнято в експлуатацію. Тим більш, в ході перевірки, зі слів позивачів, третій співвласник ОСОБА_5 , знаходиться за межами України, тому, за висновками відповідача, вона не могла експлуатувати спірну будівлю.
Відповідачем також вказано, що в ході проведення перевірки, інспекторами Управління виявлено факт експлуатації не прийнятого в експлуатацію об`єкта будівництва, що заборонено чинним законодавством, зокрема, приписами Закону України «Про архітектурну діяльність», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та є підставою для притягнення до відповідальності. Тому, відповідач стверджує, що під час перевірки діяв на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2022 клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виклик та допит свідків у справі №160/170/22 задоволено, здійснено виклик у судове засідання під час розгляду справи по суті для допиту в якості свідків: головного спеціаліста-інспектора Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_7 ; головного спеціаліста-інспектора Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_8 .
Протокольною ухвалою суду від 23.06.2022, із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження в адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.07.2022.
В судовому засіданні 12.07.2022 викликано на наступне судове засідання свідків та оголошено перерву до 19.07.2022. У судовому засіданні оголошено перерву до 21.07.2022.
Представник позивачів у судовому засіданні 21.07.2022 заявлені позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити з підстав, що викладені у позовній заяві.
Представник відповідача у судовому засіданні 21.07.2022 проти задоволення позовних вимог товариства заперечував з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву.
В судовому засіданні 21.07.2022 були досліджені письмові і електроні докази та оголошено перерву до 26.07.2022.
В судовому засіданні 26.07.2022 оголошено вступну та резолютивну частину рішення.
Дослідивши докази наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступне.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 28.12.2021, нежитлова будівля загальною площею 345,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2 - розмір частки Ѕ, на підставі договору купівлі-продажу частини нежитлової будівлі від 11.11.2011, ОСОБА_9 розмір частки ј на підставі договору дарування від 16.07.2013 та ОСОБА_4 розмір частки ј на підставі договору дарування від 16.07.2013.
Згідно наявного в матеріалах справи технічного паспорту, виготовленого Комунальним підприємством «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» на громадський об`єкт - нежитлова будівля літ.А-2, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , вказана будівля має 2 поверхи, 1-й поверх 163,8 кв. м., 2- поверх 181,5 кв.м., що загалом становить загальну площу 345,3 кв.м.
Також із технічного паспорту вбачається, що право власності на вказаний об`єкт набуто первісними власниками на підставі рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Захисники правопорядку» від 30.01.2009. В ньому також міститься відмітка про необхідність прийняття об`єкта до експлуатації (а.с. 49 т. 2).
У жовтні-листопаді 2021 року спеціалістами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, на підставі наказу №248 П (а.с.151 том 1) від 28.10.2021 та направлення №0243 від 28.10.2021 (а.с.153-154 том 1), проведено позаплановий захід державного контролю (нагляду) об`єкту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Підставою проведення перевірки є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, строк проведення позапланової перевірки визначено з 29.10.2021 по 11.11.2021.
Направлення на перевірку вручено 04.11.2021 під розписку ОСОБА_10 , яка є довіреною особою ОСОБА_2 , та 09.11.2021 під розписку ОСОБА_1 , про що мається відповідна відмітка на зворотньому аркуші направлення на перевірку, копії якого додані до матеріалів справи як позивачем так і відповідачем (а.с. 69, т.1 а.с. 8 т.2).
Сторонами вказана обставина не заперечується.
Відповідно до довіреності, наявної в матеріалах справи (а.с.42 т.2) від 13.10.2020 року ФОП ОСОБА_2 уповноважує Мірошник О.Г., бути її представником та вести її справи, як фізичної особи підприємця у відповідних установах, підприємствах, організаціях міста Дніпро (в тому числі у місцевих органах влади, виконавчих органах, перед державними / приватними нотаріусами, органах та/або відділах Державної реєстраційної служби України, в органах, які здійснюють реєстрацію / перереєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців, в центрах надання адміністративних послуг, органах місцевого самоврядування тощо). Для цього, Мірошник О.Г. надається право розписуватись від імені ОСОБА_2 , як довірителя, в тому числі підписувати заяви, інформаційні повідомлення, реєстраційні картки тощо ; давати будь-які пояснення, наводити будь-які доводи та міркування, коли в тому буде потреба, в процесі виконання дорученого, подавати будь-які заяви від імені ОСОБА_2 , подавати та одержувати будь-які документи тощо.
Перевірка проводилась 09.11.2021 головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мокрим Юрієм Олеговичем та головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Пільоновим Андрієм Олександровичем у присутності довіреної особи ОСОБА_2 - Мірошник О.Г. ,та ОСОБА_1 .
Згідно висновку акту від 11.11.2021 відповідачем встановлені наступні порушення:
замовником - співвласником, фізичною особою- підприємцем ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 , побудовано нежитлову двоповерхову капітальну будівлю громадського призначення під міні-готель та кафе, розмірами у плані 8,5 м. х 27,54 м., висотою 7,8 м, яка експлуатуються без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством;
замовником - співвласником, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , побудовано нежитлову двоповерхову капітальну будівлю громадського призначення під міні-готель та кафе, розмірами у плані 8,5 м. х 27,54 м., висотою 7,8 м, яка експлуатуються без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством.
Від підписання акту довірена особа ОСОБА_11 - ОСОБА_10 , та ОСОБА_1 відмовились, про що зазначено в акті.
Під час проведення перевірки інспекторами проводилась фото- та відеофіксація.
З метою усунення виявлених відповідачем порушень 11.11.2021 складено приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.110-113 том 1), шляхом припинення експлуатації самочинно зведеної нежитлової двоповерхової будівлі громадського призначення у строк, починаючи з 11.11.2021.
Від підписання приписів довірена особа ОСОБА_11 - Мірошник О.Г., та ОСОБА_1 також відмовились, про що зазначено у приписах.
Також Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради складені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2021 (а.с.137-139, 141-143 том 1) стосовно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Цими протоколами зафіксовані порушення виявлені під час перевірки, а саме: замовником - співвласником, фізичною особою- підприємцем ОСОБА_2 та замовником - співвласником, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , побудовано нежитлову двоповерхову капітальну будівлю громадського призначення під міні-готель та кафе, розмірами у плані 8,5 м. х 27,54 м., висотою 7,8 м, яка експлуатуються без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством.
У протоколах також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 25.11.2021 о 10:00 год у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.
Від підписання протоколів довірена особа ОСОБА_11 - ОСОБА_10 , та ОСОБА_1 також відмовились, про що зазначено у протоколах.
Матеріали перевірки (акти, протоколи, приписи) направлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 11.11.2021, про що є відповідні докази у справі (а.с. 25, 60 т.2) та відмітки в актах, протоколах, приписах із зазначенням трек - номерів рекомендованого відправлення.
В подальшому, розгляд справи перенесено на 07.12.2021, а згодом на 21.12.2021.
21.12.2021 в.о. начальника Управління, розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийняв постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності:
№18/211221, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»(а.с.155-157 том 1);
№17/211221, якою визнано винною фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»(а.с.158-160 том 1).
Вказані постанови отримано представником ОСОБА_11 та ОСОБА_1 , адвокатом Бартош-Стрельниковою Т.М., 22.12.2021.
Вважаючи, що постанови прийняті необґрунтовано позивачі звернулись до суду з даним позовом.
Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, тощо.
Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
Згідно з пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
Пунктом 12 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до пункту 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
З матеріалів справи а також із електронних доказів (фото-файлів) вбачається, що перевірка спірного об`єкту нерухомості проводилась у присутності суб`єкта містобудування, співвласниці будівлі, ФОП ОСОБА_1 . Про що, також, підтверджено представником позивача під час дослідження доказів в судовому засіданні.
Як встановлено під час перевірки спеціалістами контролюючого органу, нежитлова будівля, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , експлуатується без прийняття об`єкта нерухомості в експлуатацію (самочинне будівництво).
Разом з тим, позивачі заперечують щодо експлуатації спірної будівлі, зазначають, що будівля стоїть зачинена, експлуатація не здійснюється, доказів її експлуатації в матеріалах справи відсутні.
Відповідно до ч. 4 ст. 90 КАС України, суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Під час дослідження в судовому засіданні 21.07.2022 та 26.07.2022 електронних доказів шляхом демонстрації фото- та відеофайлів, судом встановлено, що на фасаді будівлі знаходиться вивіска «SAKARTVELO», на скляній вхідній двері будівлі на папері знаходиться інформація стосовно того, що кафе «працює на винос», всередині будівлі приміщення верхнього поверху обладнано під кафе, приміщення нижнього поверху - під міні-готель, у приміщенні знаходилась особа, яка назвала себе «адміністратором», представники контролюючого органу під час перевірки були допущені до всіх приміщень кафе та міні-готелю. У приміщенні кафе та господарських приміщеннях (кухні, підсобці) знаходиться техніка для приготування їжі, кухонний утвір, меблі, продукти їжі, чистий та брудний посуд, газовий балон, холодильник із їжею тощо. Також у приміщенні кафе є барна стійка із пляшками, при візуальному огляді, схожого на алкоголь.
У приміщенні готелю (номерах) з фото-файлів вбачається, що деякі номери готові для відвідування, тобто прибрані, застелені ліжка, відсутній бруд, приміщення має охайний вигляд. Тоді як деякі приміщення номерів готелю не прибрані, ліжка не застелені, на підлозі та на столі мається бруд та пусті пляшки тощо.
Зазначене також підтверджується показаннями свідків під час їх допиту в судовому засіданні 19.07.2022.
За результатами дослідження електронних доказів в судових засіданнях, представниками сторін не заперечується та обставина, що на фото- та відеофайлах зафіксовано приміщення будівлі за адресою: АДРЕСА_1 .
Посилання позивача на те, що за результатами перегляду фото та відеофайлів не можливо встановити експлуатацію приміщення, адже на файлах відсутні прояви дій обслуговуючого персоналу готелю та кафе, а також дій кухарів, прибиральниць тощо, а також відсутні відвідувачі готелю та кафе, що б, на думку позивача, свідчило про використання будівлі за її функціональним призначенням, судом відхиляються.
Експлуатація будівлі включає в себе використання її за призначенням, із застосуванням відповідних комунікацій, як-то: електричні, водо каналізаційні, вентиляційні мережі тощо, перебування осіб у приміщеннях та виконання ними певних повноважень, зокрема, приготування їжі, вбирання приміщень, відвідування готелю тощо.
Крім того, експлуатація будівлі полягає у забезпеченні безвідмовної роботи його конструкцій, дотриманні нормальних санітарно-гігієнічних умов, правильному використанні інженерного обладнання; підтримці температурно-вологісного режиму приміщень; проведенні своєчасного ремонту; підвищенні ступеня благоустрою будівель і т.д.
На фото, та відео файлах не зафіксовано самі дії кухаря, офіціантів та прибиральниць, однак зафіксовано результати діяльності певних осіб, зокрема, приготування їжі, прибирання номерів тощо, що достатньо для висновку про експлуатацію спірної будівлі.
Враховуючи наведене, а також те, що у приміщеннях спірної будівлі велась відповідна діяльність, як-то приготування їжі, про що свідчить брудний та чистий посуд, кухонна техніка, продукти харчування тощо, а також у приміщенні готелю (номерах) велась діяльність із прибирання, а також приймались відвідувачі, про що свідчить неприбрані номера готелю, суд зазначає, що експлуатація спірної будівлі доведена та підтверджується, письмовими, електронними доказами та показаннями свідків.
Відповідно до положень статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
У разі якщо після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подається для реєстрації, вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою декларації їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в декларації про готовність об`єкта до експлуатації орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права повертати таку декларацію з підстави різного найменування зазначених осіб у декларації про початок виконання будівельних робіт і в декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.
Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Перед прийняттям в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта замовник забезпечує проведення контрольного геодезичного знімання такого об`єкта. Контрольне геодезичне знімання здійснюється особами, які в установленому законом порядку включені до Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників або Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів. Результати контрольного геодезичного знімання відображаються у формі електронного документа. Вимоги до змісту, структури і технічних характеристик електронного документа визначаються Кабінетом Міністрів України.
Особа, яка здійснила контрольне геодезичне знімання об`єкта, вносить його результати до Реєстру будівельної діяльності з присвоєнням реєстраційного номера в цій системі. Результати контрольного геодезичного знімання та відомості про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів передаються в порядку електронної інформаційної взаємодії до Державного земельного кадастру та відображаються на його картографічній основі.
Порядок електронної інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром та Єдиною державною електронною системою у сфері будівництва, а також перелік відомостей, обмін якими здійснюється в порядку такої взаємодії, визначаються Кабінетом Міністрів України в Порядку інформаційної взаємодії між кадастрами та інформаційними системами.
У разі якщо після видачі дозволу на виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, в акті готовності об`єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою акта та заявою цих осіб їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в акті готовності об`єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права відмовляти у видачі сертифіката з підстави різного найменування зазначених осіб у дозволі на виконання будівельних робіт та в акті готовності об`єкта до експлуатації і в заяві про видачу сертифіката.
Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, порядок видачі сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.
Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).
Орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі необхідності під час розгляду питань, пов`язаних з видачею сертифіката, може звернутися до державних органів з метою отримання відповідних висновків.
Неподання таких висновків у визначений органом державного архітектурно-будівельного контролю строк не є підставою для продовження строку видачі сертифіката або відмови в його видачі.
Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в паперовій формі, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня подання відповідних документів.
Реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, здійснюється автоматично програмними засобами Реєстру будівельної діяльності в режимі реального часу з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюдненням цієї інформації на порталі електронної системи.
У декларації про готовність об`єкта до експлуатації, заяві про видачу сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, сертифікаті про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта та у Реєстрі будівельної діяльності зазначається, зокрема, така інформація:
1) ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (у декларації/заяві зазначається для об`єктів, щодо яких проведено технічну інвентаризацію після запровадження електронної системи та яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) до подання декларації/заяви);
2) реєстраційний номер технічного паспорта закінченого будівництвом об`єкта в Реєстрі будівельної діяльності (у разі, якщо проведення технічної інвентаризації є обов`язковим);
3) реєстраційний номер результатів контрольного геодезичного знімання в Реєстрі будівельної діяльності (у разі видачі сертифіката).
Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.
Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Декларація про готовність об`єкта до експлуатації повертається замовнику в спосіб, відповідно до якого були подані документи (у паперовій або електронній формі).

Відомості про повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації підлягають внесенню до Реєстру будівельної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю відмовляє у видачі сертифіката з таких підстав:

1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката;

2) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

3) невідповідність об`єкта проектній документації на будівництво такого об`єкта та/або вимогам будівельних норм і правил, у тому числі щодо доступності об`єкта для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення;

4) невиконання вимог, передбачених Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", щодо оснащення будівлі вузлами обліку відповідних комунальних послуг.

Відмова у видачі сертифіката надається замовникові у строк, передбачений для його видачі.

Рішення про відмову у видачі сертифіката може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі сертифіката), або оскаржено до суду.

Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.

Підключення закінченого будівництвом об`єкта, прийнятого в експлуатацію, до інженерних мереж здійснюється протягом десяти днів з дня відповідного звернення замовника до осіб, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію.

Державну статистичну звітність щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подають органи державного архітектурно-будівельного контролю за формою та у строки, передбачені звітно-статистичною документацією, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Замовник зобов`язаний передати закінчений будівництвом та підключений до інженерних мереж житловий будинок, що споруджувався із залученням коштів фізичних та юридичних осіб, об`єднанню співвласників або власнику, або експлуатуючій організації протягом ста двадцяти календарних днів з дня його прийняття в експлуатацію.

Відповідно до п. 3 постанови КМУ від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» (в редакції на час проведення перевірки), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).

Пунктом 3-1 цієї постанови врегульовано, що документи для прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю:

1) в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю;

2) у паперовій формі або поштовим відправленням з описом вкладення через центри надання адміністративних послуг.

Під час прийняття документів у замовників адміністратори центрів надання адміністративних послуг через кабінет на Порталі Дія або електронний кабінет користувача створюють заявку з накладанням електронного підпису, завантажують до кабінету шляхом сканування документи, що подані заявником, та надсилають до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Виключно в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю, подаються документи для прийняття в експлуатацію об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю).

Пунктом 10 вказаного порядку передбачено, що у випадку визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого об`єкта.

Технічне обстеження проводиться суб`єктом господарювання, який має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із Законом України Про архітектурну діяльність одержали кваліфікаційний сертифікат, або фізичною особою - підприємцем, яка згідно із зазначеним Законом має кваліфікаційний сертифікат (далі - виконавці).

Пунктами 11, 12 Порядку №461 регламентовано, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Враховуючи, що інспекторами Управління державно-будівельного контролю Дніпровської міської ради встановлено, що спірна у даній справі будівля за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), то прийняття її в експлуатацію передбачено нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постановою КМУ від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів».

Аналіз наведеного законодавства свідчить, що спірна будівля підлягає введенню в експлуатацію як після її побудови первісними власниками, так і після набуття позивачами у цій справі у власність.

Доказів вчинення позивачами обов`язку передбаченого статтею 39 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності» та пунктом 3-1 Постанови №461 в матеріалах справи не має, відповідно, й відсутні документи, підтверджуючи прийняття спірного об`єкта в експлуатацію.

Тому, позивачами спірна будівля експлуатується з порушенням вимог чинного законодавства, що є підставою для притягнення ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 до відповідальності передбаченої абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до абз. 2 п. 4 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи, що станом на 01.12.2021 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав 2481 грн, відповідачем визначено розміри штрафів за встановлене під час перевірки правопорушення із дотриманням приписів наведеного закону.

Судом відхиляються посилання позивача на порушення контролюючим органом ч.12 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», з огляду на таке.

Відповідно до зазначеної норми закону, у разі вчинення суб`єктами містобудування двох або більше правопорушень штрафи накладають за кожне вчинене правопорушення окремо.

Тобто, вказаною нормою передбачена відповідальність за кожне правопорушення у разі їх виявлення у кількості двох або більше, отже законодавець закріпив нормою, що відносно однієї будівлі може бути виявлено не одне правопорушення, внаслідок чого, штраф застосовується за кожне виявлене правопорушення.

Разом з тим, відповідно до пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 № 244 встановлено, що штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 4 вказаного Порядку передбачено, що у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо. У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.

Тож, притягаючи до відповідальності двох суб`єктів містобудівної діяльності (позивачів у справі) за одне і те ж правопорушення, контролюючий орган діяв в межах повноважень та у спосіб передбачений Конституцією України та законами України.

Також судом відхиляються посилання позивачів на те, що ОСОБА_12 , як співвласника спірної будівлі безпідставно не притягнуто до відповідальності за встановлені під час перевірки правопорушення, оскільки, по-перше: ОСОБА_4 не було вручено направлення на перевірку, а по-друге: такі посилання позивачів не спростовують виявлених під час перевірки порушень, а виходячи із предмету та підстав даного позову, розгляду підлягають виключно постанови про притягнення до відповідальності у сфері містобудівної діяльності, прийняті відповідачем, стосовно позивачів ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 .

За змістом статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Встановлені під час розгляду даної справи обставини, свідчать, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради діяло в межах повноважень та у спосіб що передбачений Конституцією України та законами України.

Суд також бере до уваги конституційні положення, відповідно до яких: власність зобов`язує та не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству (частина третя статті 13 Конституції України); використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства (частина сьома статті 41 Конституції України).

Зазначені конституційні положення деталізовані, зокрема у статті 319 Цивільного кодексу України, яка гарантує, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону та відповідають моральним засадам суспільства; держава не втручається у здійснення власником права власності, але діяльність власника може бути обмежена чи припинена у випадках і в порядку, установлених законом.

Звертаючись до практики Верховного Суду у подібних правовідносинах, необхідно зазначити, що Верховний Суд неодноразово акцентував увагу на тому, що власність не тільки надає перевагу власнику, а й покладає на нього низку обов`язків перед суспільством та державою. Поняття «власність зобов`язує» пов`язане з принципом поєднання інтересів власника та інших осіб, обов`язком використовувати власність у своїх інтересах з неухильним обов`язком поважати інтереси всього суспільства.

Значення конституційних положень у сфері захисту права власності у сфері будівництва полягає в обов`язку суб`єктів містобудівної діяльності під час здійснення підготовчих та будівельних робіт неухильно дотримуватися вимог, зокрема, законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність», «Про благоустрій населених пунктів», вимог державних будівельних норм та стандартів, містобудівної документації на місцевому рівні.

(Постанови Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі №826/13788/15, від 12 жовтня 2020 року у справі № 814/435/18, від 21 жовтня 2020 року у справі № 814/435/18, від 26 січня 2021 року у справі №826/10130/18, від 17 лютого 2021 року у справі №640/21784/19, від 28 квітня 2021 року у справі № 1.380.2019.003061).

Згідно з частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В даному випадку, позивачами наведені норми чинного законодавства порушені, об`єкт нерухомого майна, власниками якого вони є, в експлуатацію не введено, що, цілком правомірно, є підставою для притягнення їх до відповідальності у сфері містобудівної діяльності.

Підсумовуючи наведене та, враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог та відмову у задоволенні позову.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

За змістом ч. 1 ст. 143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Таким чином, з урахуванням прийнятого судом рішення та враховуючи приписи ст. 139 КАС України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суми сплаченого судового збору.

Керуючись ст. 2, 5, 14, 241-246, 255, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України України суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1 ), фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ІПН НОМЕР_2 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (вул. Січеславська Набережна, буд. 29-А, м. Дніпро, 49600, ) про визнання протиправними та скасування постанов - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 02 серпня 2022 року.

Суддя Н.Є. Калугіна