Справа № 360/1636/22
Суддя: К.Є. Петросян
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 серпня 2022 року Справа № 360/1636/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Петросян К.Є., перевіривши матеріали за позовною заявою Дяченка Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

26 липня 2022 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Дяченка Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1, з такими вимогами:

визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненадання ОСОБА_2 довідки про вартість неотриманого речового майна, що належало до видачі станом на 09.11.2021;

зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати ОСОБА_2 довідку про вартість неотриманого речового майна, що належало до видачі станом на 09.11.2021;

зобов`язати військову частину НОМЕР_1 провести розрахунок за неотримане ОСОБА_2 речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та виплати ОСОБА_2 компенсацію за неотримане речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту своїх прав, свобод чи інтересів, які мають бути сформульовані максимально чітко і зрозуміло.

В силу частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина друга статті 5 КАС України).

Відповідно до пред`явленого позову зазначено, що 09.11.2021 позивача звільнено з військової служби та при звільненні протиправно не проведено з ним розрахунок щодо нарахування та виплати грошової компенсації за неотримане речове майно. 05.01.2022 позивачем надіслано заяву до відповідача з проханням надати довідку про вартість речового майна, що належить до видачі та виплатити грошову компенсацію за неотримане речове майно. Однак, відповідачем проігноровано вимогу щодо надання довідки про вартість речового майна, яка належить до видачі та виплати грошової компенсації за неотримане речове майно.

При цьому, позивачем заявлено вимогу про зобов`язання відповідача провести розрахунок за неотримане ОСОБА_2 речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та виплатити ОСОБА_2 компенсацію за неотримане речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021.

Разом з тим, звертаючись з вимогою щодо зобов`язання відповідача провести розрахунок за неотримане ОСОБА_2 речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та здійснити відповідні виплатити, позивач не ставить питання щодо визнання протиправною бездіяльності відповідача з цього приводу, що не відповідає положенням статті 5 КАС України.

Отже, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог статей 160, 161 КАС України та конкретизувати позовні вимоги згідно з положеннями статті 5 КАС України.

Частиною третьою статті 161 КАС України регламентовано, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати згідно з частиною другої статті 132 КАС України встановлюються законом.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) передбачено, що ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" встановлено прожитковий мінімум в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі 2481 гривень з 1 січня 2022 року.

Як слідує з постанови Верховного Суду від 19 лютого 2020 року по справі №802/1677/16-а (провадження №К/9901/47541/18), грошова компенсація за неотримане речове майно, що підлягало видачі під час проходження військової служби не є грошовим забезпеченням військовослужбовця (чи його складовою) і за своєю суттю не може вважатися оподатковуваним місячним/річним доходом такої особи.

Позивачем заявлено вимоги про визнання протиправною бездіяльності військової частини НОМЕР_1 щодо ненадання ОСОБА_2 довідки про вартість неотриманого речового майна, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та зобов`язання відповідача надати ОСОБА_2 довідку про вартість неотриманого речового майна, що належало до видачі станом на 09.11.2021, одна з яких є основною вимогою немайнового характеру, а інша похідною. Також заявлено другу вимогу немайнового характеру щодо зобов`язання відповідача провести розрахунок за неотримане ОСОБА_2 речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та здійснити відповідні виплатити. Отже, ставка судового збору становить в даному випадку 1984,40 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити суму судового збору в розмірі 1984,40 грн за наступними реквізитами: 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050): Отримувач коштів: ГУК у Луг.обл./МТГ м.Сєвєр/22030101; Рахунок отримувача: UA4012499; Код отримувача: 37991110; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Відомча ознака: " 84" Окружні адміністративні суди.

Посилання позивача на те, що він звільнений від сплати судового збору як учасник бойових дій на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, є помилковим з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, учасники бойових дій - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Із змісту наведеної норми суд вбачає, що сама по собі наявність у особи статусу учасника бойових дій не звільняє її від сплати судового збору, конструкція норми вимагає встановлення характеру порушених прав.

При застосуванні пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI судом враховано правові позиції, які викладені в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 805/3982/17-а, Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі 545/1149/17, від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19.

Вказані правові позиції враховано в аспекті застосування процесуальних норм, які поширюються на всі предмети спорів, без прив`язки до фактичних обставин різних справ.

Крім того, стаття 22 Закону № 3551-XII передбачає, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Разом з тим стаття 22 Закону № 3551-XII звільняє від судових витрат, пов`язаних з розглядом не всіх питань соціального захисту, а лише тих питань, що передбачені статтею 12 Закону № 3551-XII.

З огляду на зазначене суд, врахувавши предмет та підстави позову, дійшов висновку, що справа не стосується захисту пільг, прав та гарантій позивача як учасника бойових дій, закріплених статтею 12 Закону № 3551-XII, а тому підстави для застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, статті 22 Закону № 3551-XII відсутні.

Судовий збір має бути сплачений на загальних підставах при відсутності інших підстав звільнення (відстрочення) від сплати судового збору.

Аналогічна судова практика висловлена також Першим апеляційним адміністративним судом у справі № 200/10036/20-а.

Щодо строків звернення до суду з вимогою про зобов`язання відповідача провести розрахунок за неотримане ОСОБА_2 речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та здійснити відповідні виплатити, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України встановлює можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині 2 статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

В даному ж випадку предметом позову, зокрема, є вимоги позивача, пов`язані із виплатою грошової компенсації за речове майно, що не входить до структури заробітної плати.

Із наведеного слідує, що спірні відносини пов`язані зі звільненням з публічної служби, а саме: невиплати позивачу у зв`язку із звільненням його з військової служби компенсації за речове майно, право на яку він здобув під час проходження публічної служби. Тому, під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норми спеціального процесуального закону.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04 грудня 2019 року у справі №815/2681/17, у постанові від 22 січня 2020 року у справі №620/1982/19.

При цьому, у даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Фогарді проти Сполученого Королівства" зазначено, що право доступу до суду не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням; вони дозволені тому, що право доступу до суду, в силу своєї природи, потребує регулювання з боку держави. Також рішенням Європейського суду з прав людини "Устименко проти України", яке набуло статусу остаточного 29.01.2016 зазначено, що причини поважності пропуску строку звернення до суду повинні бути досліджені судом та повинні бути обґрунтованими та вмотивованими.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з вимогою щодо зобов`язання відповідача провести розрахунок за неотримане ОСОБА_2 речове майно, що належало до видачі станом на 09.11.2021 та здійснити відповідні виплатити, проте клопотання про поновлення строку на звернення до суду з обгрунтуванням поважності причин пропуску строку не надано, а також не надано жодних доказів, які б підтверджували неможливість звернутися до суду з позовом у визначений КАС України місячний строк.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша статті 123 КАС України).

Отже, згідно з частиною першою статті 123 КАС України позивач має право подати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення пропущеного строку, із наданням відповідних доказів.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статей 160, 161 КАС України.

Частиною першої статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

Керуючись статями 160, 161, 169, 248 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Дяченка Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з моменту отримання даної ухвали, усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

уточненої позовної заяви, з приведенням позовних вимог у відповідність до норм статті 5 КАС України;

доказів сплати судового збору в розмірі 1984,80 грн;

заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду та доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Луганський окружний адміністративний суд працює в умовах воєнного стану у дистанційному режимі. Прийом вхідної кореспонденції та процесуальних документів здійснюється: на електронну пошту через офіційну електронну адресу () та підсистему "Електронний суд".

В разі неусунення вказаних недоліків у встановлений термін позовну заяву буде повернуто позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяК.Є. Петросян