Справа № 580/1802/20
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2022-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року

м. Київ

справа № 580/1802/20

адміністративне провадження № К/990/8511/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів - Жука А.В.,

Мартинюк Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 02.10.2020 (головуючий суддя - А.М. Бабич)

та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.11.2021 (головуючий суддя - М.І. Кобаль, судді - Н.П. Бужак, Л.О. Костюк)

у справі № 580/1802/20

за позовом ОСОБА_1

до Офісу Генерального прокурора,

Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора,

Черкаської обласної прокуратури

про визнання протиправними та скасування рішення та наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

1. ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, Черкаської обласної прокуратури, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ Прокуратури Черкаської області від 28.04.2020 № 112к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора відділу забезпечення представництва інтересів держави в суді управління представництва інтересів держави в суді Прокуратури Черкаської області на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 30.04.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення Першої кадрової комісії від 10.04.2020 № 186 про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;

- поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу забезпечення представництва інтересів держави в суді управління представництва інтересів держави в суді прокуратури Черкаської області або на рівнозначній посаді прокурора прокуратури Черкаської області та в органах прокуратури;

- стягнути з прокуратури Черкаської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 30.04.2020 до дати винесення судового рішення.

2. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що внесені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» зміни до Закону України «Про прокуратуру» порушують конституційні права і свободи позивача, що полягають у праві на працю та захисту незаконного звільнення. Зазначає, що на момент винесення спірного наказу про звільнення не існувало жодних правових підстав для звільнення позивача з органів прокуратури на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру». Наголошує, що відсутність в оскаржуваному наказі конкретної підстави звільнення поставило позивача у стан правової невизначеності. Рішення про неуспішне проходження атестації вважає таким, що прийняте з порушенням вимог частини другої статті 19 Конституції України.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

3. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 02.10.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.11.2021, відмовлено повністю у задоволенні позову.

4. При прийнятті рішення, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що в даному випадку юридичним фактом, що зумовлює звільнення позивача на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» є виключно настання події зумовленою наявністю рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором. При цьому суди дійшли висновку, що оскаржуване позивачем рішення кадрової комісії є обґрунтованим, мотивованим, містить посилання на нормативно-правові акти, обґрунтування щодо набрання позивачем за результатами складання іспиту у формі тестування на знання та вміння у застосуванні закону і відповідність здійснювати повноваження прокурора та навички 62 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, а тому підстави для його скасування відсутні.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

5. У касаційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати, направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Підставою касаційного оскарження судових рішень позивач вказує пункт 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Обґрунтовуючи посилання на пункт 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, скаржник вказує про порушення судами статей 3, 7, 9, 77, 90, 195, 242, 244 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим судові рішення підлягають скасуванню на підставі пункту 3 частини третьої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позиція інших учасників справи

6. У відзиві на касаційну скаргу Офіс Генерального прокурора з доводами та вимогами скаржника не погоджується, просить залишити касаційну скаргу без задоволення.

7. Черкаська обласна прокуратура у відзиві на касаційну скаргу заперечує проти задоволення касаційної скарги, просить залишити її без задоволення.

Рух касаційної скарги

8. Ухвалою Верховного Суду від 18.04.2022 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

9. Ухвалою Верховного Суду від 26.07.2022 адміністративну справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи

10. ОСОБА_1 проходила публічну службу в органах прокуратури на різних посадах з 26.12.2008.

11. Верховна Рада України 19.09.2019 ухвалила Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», яким, зокрема, передбачено обов`язкове проходження атестації чинними працівниками органів прокуратури України.

12. Генеральний прокурор 03.10.2019 видав наказ № 221, яким затверджено Порядок проходження прокурорами атестації.

13. Цей Порядок установив правила та процедуру проведення атестації прокурорів, передбаченої Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури».

14. Поряд з іншими нормами Порядок № 221 передбачає, що для проходження атестації працівник прокуратури повинен подати заяву за формою, передбаченою додатком 2 до цього Порядку.

15. 11.10.2019 позивач звернулася до Генерального прокурора із заявою про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

16. За результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора позивач набрала 62 бали.

17. 10.04.2020 Першою кадровою комісією прийнято рішення № 186 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора», яким ОСОБА_1 не допущено до проходження наступних етапів атестації та визнано такою, що неуспішно пройшла атестацію.

18. Наказом прокурора Черкаської області від 28.04.2020 № 112к, з посиланням на статтю 11 Закону України «Про прокуратуру», пункт 3, підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора відділу забезпечення представництва в суді управління представництва інтересів держави в суді Прокуратури Черкаської області на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру», починаючи з 30.04.2020.

Позиція Верховного Суду

19. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).

20. Зі змісту ухвали про відкриття касаційного провадження у справі слідує, що провадження у справі відкрито на підставі пункту 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

21. Відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

22. З врахуванням наведеного, суд касаційної інстанції переглядає рішення в межах доводів касаційної скарги лише з підстав порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

23. Так, обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги в частині порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, позивач вказує про наявність підстав для скасування судових рішень на підставі пункту пунктом 3 частини третьої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України.

24. За змістом пункту 3 частини третьої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

25. За змістом частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

26. Згідно із частинами першою та другою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

27. Відповідно до частини першої статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

28. Частиною третьою статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

29. Відповідно до матеріалів справи повістками-повідомленнями від 28.05.2021 учасники справи повідомлені про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 , який відбудеться 22.06.2021 о 14 год 20 хв.

30. Згідно протоколу судового засідання 22.06.2021 у судовому засіданні оголошено перерву до 20.07.2021 до 14 год 00 хв. Про дату та час судового засідання сторони повідомлені, що підтверджується розпискою.

31. Відповідно до протоколу 20.07.2021 у судовому засіданні за заявою позивача розгляд справи відкладено до 14.09.2021 до 14 год 20 хв, про що повідомлено учасників справи повістками від 23.07.2021.

32. У судовому засіданні 14.09.2021 розгляд справи відкладено до 12.10.2021 до 15 год 00 хв. Про дату та час судового засідання сторони повідомлені, що підтверджується розпискою.

33. Згідно протоколу 12.10.2021 у судовому засіданні за заявою позивача відкладено розгляд справи до 09.11.2021 до 14 год 20 хв. Згідно розписки про день, час та місце розгляду справи ознайомлено представників Офісу Генерального прокурора та Черкаської обласної прокуратури.

34. Повісткою-повідомленням від 13.10.2021 повідомлено ОСОБА_1 про розгляд апеляційної скарги, який відбудеться 09.11.2021 о 14 год 20 хв. Згідно відтиску штемпеля на конверті поштового відправлення повістку на направлено 18.10.2021 на адресу позивача.

35. 04.11.2021 позивачем через «Електронний суд» подано заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

36. Водночас, 09.11.2021 Шостим апеляційним адміністративним судом прийнято постанову у справі № 580/1802/20.

37. Відповідно до частин першої та другої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

38. Частиною дев`ятою статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

39. Водночас, з матеріалів справи встановлено, що згідно протоколу судового засідання головуючим суддею зазначено про надходження від позивача клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції менш ніж за 5 днів. Отже, розгляд заяви позивача відбувся в день розгляду справи по суті, що фактично призвело до порушення порядку належного повідомлення про місце судового засідання, оскільки позивач мала законні очікування щодо прийняття участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

40. Частиною п`ятою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

41. Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

42. З метою безумовного дотримання цього конституційного принципу в частині третій статті 2 та статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

43. Верховний Суд зауважує, що принцип змагальності та принцип рівності сторін, які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

44. З врахуванням заявленого клопотання та бажання позивача прийняти участь в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, таке підлягало вирішенню до судового засідання з дотриманням вимог частини першої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки така ситуація негативно впливає на реалізацію учасниками адміністративного провадження їхніх процесуальних прав і обов`язків. У разі ж недотримання позивачем строку подання заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, така мала бути повернута позивачу на підставі частини другої статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України та негайно надіслана позивачу, який мав законні очікування про прийняття участі у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції.

45. За таких обставин, переглянувши судове рішення суду апеляційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, що відповідно до приписів статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України є обов`язковою підставою для його скасування з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

46. Інші доводи та вимоги касаційної скарги суд касаційної інстанції не розглядає, оскільки провадження у справі відкрито лише на підставі пункту 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України у взаємозв`язку з пунктом 3 частини третьої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України (справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

47. За змістом пункту 3 частини третьої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

Керуючись статтями 327, 341, 345, 349, 353, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

постановив:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

2. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.11.2021 у справі № 580/1802/20 скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції - Шостого апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Ж.М. Мельник-Томенко

Судді А.В. Жук

Н.М. Мартинюк