Справа № 210/1276/17
Суддя: Чайкіна О. В.
Дата ухвалення: 2022-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1276/17
Провадження № 2-а/210/10/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20 липня 2022 року

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Чайкіної О.В., за участі секретаря судового засідання Перог Р.О.

розглянувши в письмовому провадженні у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправним дії суб`єктів владних повноважень, зобов`язання в установленому порядку скликати та забезпечити правомочність проведення щорічних загальних зборів жителів (представників) територіальної громади міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, зобов`язання подати до суду звіт про виконання судового рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст заявлених позовних вимог

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Інгулецької районної у місті ради місті Кривого Рогу Дніпропетровської області про:

- визнання протиправними дії міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкул Юрія Григоровича, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, щодо нескликання щорічних загальних зборів жителів міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

- зобов`язати міського голову міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізьку міську рада Дніпропетровської області, у місячний строк, який обчислюється з дня набрання судовим рішенням у цій справі законної сили, в установленому порядку скликати та забезпечити правомочність проведення щорічних загальних зборів жителів (представників територіальної громади міста Кривого Рогу Дніпропетровської області;

- при винесенні рішення судові витрати стягнути солідарно з Міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

- зобов`язати міського голову міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, Виконавчий комітет Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізька міська рада Дніпропетровської області, подати до суду звіт про виконання судового рішення після спливу двохмісячного строку з моменту набрання законної сили рішення суду.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що Позивач, як член територіальної громади, зверталися до органу місцевого самоврядування неодноразово протягом лютого-березня 2017 року щодо скликання та проведення загальних зборів громадян міста Кривого Рогу, на що отримав неконкретизовані відмови , що не можна визнати належним реагуванням на законні вимоги членів територіально і громади, тобто у даній конкретній ситуації відповідачі проявили саме бездіяльність.

Зазначає, що відповідно до ч. 1 та 2 ст. 71 КАС України (в редакції до 15.12.2017р.), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, тому звертається до суду з вказаним позовом та зазначеними вимогами.

Аргументи учасників справи

До судового засідання учасники справи не з`явились.

Суд зазначає, що справа перебуває в провадженні протягом тривалого часу, більш ніж 4 роки, що пов"язано виключно з поведінкою сторони позивача.

Неявка сторін, у тому числі й представника позивача, не перешкоджає розгляду справи.

Посилання представника позивача на необхідність відкладення розгляду справи до завершення правового режиму воєнного стану є необгрунтованими.

Згідно з частиною 5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до положень частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що розгляд справи по суті розпочато, з"ясовано позиції сторін щодо предмету спору, у справі є усі наявні матеріали, строки витребування доказів сплинули, сторони висловили свої позиції у справі, неявка позивача та його представника не перешкоджає розгляду справи, тому розгляд справи здійснюється за наявними матеріалами.

По даній справі розпочато розгляд справи по суті, заслухано пояснення сторін, з"ясовано позиції сторін щодо заявленого предмету позову, вчинено ряд процесуальних дій.

Представник позивача, та позивач під час судового розгляду позов підтримали.

Представник Відповідача-1 міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, надав заперечення на адміністративний позов, в яких зазначив, що висновки позивача є безпідставними та необгрунтованими, а поданий позов є таким що не підлягає задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції законів України. Постановою Верховної Ради України від 17 грудня 1993 року затверджено Положення про загальні збори громадян за місцем проживання Україні, на яке також посилається позивач. Вказане Положення не є законом, і лише підзаконним актом. Як вбачається зі змісту цього Положення, воно прийнято на виконання Закону України "Про місцеві Ради народних депутатів та місцеве і регіонального самоврядування", однак цей закон втратив чинність відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Таким чином, загальні збори можуть скликатися як головою ради або її виконавчим органом, так і громадськими комітетами і радами самоврядування. Населення територіальної громади може реалізувати своє право на загальні збори самостійно, шляхом створення органів самоорганізації населення відповідно до ЗУ «Про органи самоорганізації населення». Тобто, з вказаного слідує, що право вирішити питання про скликав загальних зборів за власною ініціативою у відповідачів відсутнє. Таким чином, просив відмовити позивачу ОСОБА_1 у задоволенні позову в повному обсязі.

Представник Відповідачів Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області, в судове засідання не з`явився, надав суду клопотання про розгляд справи без його участі, а також надав письмові заперечення проти позову в яких повідомив, що у випадку, якщо збори скликаються органами самоорганізації населення або першою групою членів територіальної громади, вони повідомляють про це ну раду або її виконком, до якого надійшло повідомлення, не пізніше ніж за 10 днів до їх проведення. Компетенція зборів визначається законодавством України. Серед положення статті 42 чинного Закону визначено повноваження міського щодо їх скликання, а статтею 8 Постанови, встановлено, що збори скликаються Ради або її виконавчим органом, громадськими комітетами і радами самоврядування. Виходячи із суб`єктного складу осіб, що наділені правом скликати збори, вважає, що Криворізька міська рада є неналежним відповідачем у цій справі, так як належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, ного чи невизнаного матеріального правовідношення, що визначається, перш нормами матеріального права. Із змісту статті 8 Постанови збори скликаються за пропозицією не менш як від загальної кількості громадян, які проживають у відповідному територіальному утворенні, депутатів Ради, членів постійної комісії, депутатської групи, трудового колективу, об`єднання громадян. То ж, відповідно, передумовою зборів є наявність пропозиції від зазначених суб`єктів у порядку і спосіб визначений законом. Тому, просив відмовити позивачу ОСОБА_1 у задоволенні позову в повномуобсязі.

Від представника позивача Чернеша Д.С., який діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 , надійшли додаткові пояснення, в яких звертає увагу, що загальні збори громадян за місцем проживання скликаються в міру необхідності, але не менш як один раз на рік, за своєю суттю доповнює законодавство у цій сфері, закріплюючі додаткові гарантії громадам від свавілля суб`єктів владних повноважень. Вказана норма є практичним втіленням ст.3 Конституції, яка вказує що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Таким чином, громадяни мають право захищати свої права і свободи будь-яким не забороненим законом засобом, що передбачено ч.б ст.56 Конституції України, у тому числі шляхом вимоги до органів місцевого самоврядування відповідно до ст.3 Постанови скликати загальні збори громадян за місцем проживання не менш як один раз на рік.

Мотивувальна частина

Нормативно-правове обґрунтування

Згідно з ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з частиною третьою статті 24 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим також нормативно-правовими актами Верховної Ради України і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до статті 2 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні місцеве самоврядування в Україні це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Згідно зі статтею 5 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення.

Статтею 1 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні закріплено, що територіальна громада - жителі, об`єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр.

Відповідно до статті 8 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні загальні збори громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Рішення загальних зборів громадян враховуються органами місцевого самоврядування в їх діяльності. Порядок проведення загальних зборів громадян за місцем проживання визначається законом та статутом територіальної громади.

Згідно з приписами статті 19 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні з метою врахування історичних, національно-культурних, соціально-економічних та інших особливостей здійснення місцевого самоврядування представницький орган місцевого самоврядування на основі Конституції України та в межах цього Закону може прийняти статут територіальної громади села, селища, міста. Статут територіальної громади підлягає державній реєстрації в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань.

Відповідно до статті 10 Статуту територіальної громади міста Кривого Рогу, затвердженого рішенням Криворізької міської ради від 29 вересня 2010 року № 4041 та зареєстрованого 26 жовтня 2010 року Криворізьким міським управлінням юстиції Дніпропетровської області, (який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що загальні збори громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Загальні збори скликаються міським головою, головами районних у місті рад (у разі їх створення), виконавчими органами відповідної ради, органами самоорганізації населення, ініціативною групою членів територіальної громади.

Відповідно до статті 10 Статуту територіальної громади міста Кривого Рогу, затвердженого рішенням Криворізької міської ради від 22 листопада 2017 року № 2197 та зареєстрованого 07 грудня 2017 року Головним територіальним управлінням юстиції у Дніпропетровській області загальні збори (конференція) громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Рішення загальних зборів громадян ураховуються органами місцевого самоврядування в їх діяльності. Проведення загальних зборів визначається Порядком про загальні збори (конференцію) громадян за місцем проживання в м. Кривому Розі .

Згідно Порядку про загальні збори (конференцію) громадян за місцем проживання в м. Кривому Розі (п.1.4.) збори скликаються за місцем проживання громадян (район, мікрорайон, житловий масив, квартал, вулиці, будинку ...) для обговорення вирішення питань місцевого значення (Т.2, а.с 94)

Компетенція, порядок скликання і проведення загальних зборів та реалізації їхніх рішень регулюється постановою Верховної Ради України від 17 грудня 1993 року № 3748 Про затвердження Положення про загальні збори громадян за місцем проживання в Україні.

У зв`язку зі змінами, які відбулися в правовому полі України з моменту ухвалення вказаної постанови, її зміст частково увійшов у протиріччя із Конституцією України, Законами України Про місцеве самоврядування в Україні, Про органи самоорганізації населення тощо.

Однак при цьому вказане Положення № 3748 і на теперішній час не втратило чинності і є єдиним документом з питань організації і проведення загальних зборів громадян за місцем проживання.

В силу статті 3 Положення № 3748 збори скликаються в міру необхідності, але не менш як один раз на рік і є правомочними за наявності на них більше половини громадян, які проживають на відповідній території і мають право брати участь у зборах, а в разі скликання зборів (конференції) представників громадян не менш як двох третин представників відповідних територіальних утворень.

Згідно зі статтею 8 Положення № 3748 збори скликаються головою Ради або її виконавчим органом, громадськими комітетами і радами самоврядування. Збори скликаються за пропозицією не менш як третини від загальної кількості громадян, які проживають у відповідному територіальному утворенні, депутатів Ради, членів постійної комісії, депутатської групи, трудового колективу, об`єднання громадян.

У випадках, коли скликання зборів пов`язане з певними організаційними складнощами, можуть скликатися збори (конференції) представників громадян населених пунктів, мікрорайонів, житлових комплексів, вулиць, кварталів, будинків та інших територіальних утворень. Норми представництва на них визначаються відповідною Радою, її виконавчим органом або органом територіальної самоорганізації громадян.

Представники громадян для участі в зборах (конференції) обираються зборами відповідних територіальних утворень або визначаються органами територіальної самоорганізації громадян (громадськими комітетами і радами мікрорайонів, житлових комплексів, сільськими, селищними, вуличними, квартальними, домовими комітетами).

У разі коли збори скликаються органами територіальної самоорганізації громадян, вони повідомляють про це відповідну Раду або її виконавчий орган.

Місцеві Ради та їх виконавчі органи сприяють громадським комітетам і радам самоврядування у підготовці та проведенні зборів, надають їм необхідні приміщення.

Стаття 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначає повноваження сільського, селищного, міського голови і пунктами 1, 2, 11 частини четвертої визначено, що сільський, селищний, міський голова:

1) забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади;

2) організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету;

11) скликає загальні збори громадян за місцем проживання.

Вказана норма права визначає саме повноваження міського голови, а не його безумовні обов"язки , які не може бути змінено в процесі їх реалізації.

Висновки за результатами розгляду матеріалів справи

Бездіяльність суб`єкта владних повноважень це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод та інтересів фізичної чи юридичної особи.

Протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Представник позивача посилається на приписи статті 3 Положення № 3748, відповідно до якої визначено, що збори скликаються в міру необхідності, але не менш як один раз на рік і є правомочними за наявності на них більше половини громадян, які проживають на відповідній території і мають право брати участь у зборах, а в разі скликання зборів (конференції) представників громадян не менш як двох третин представників відповідних територіальних утворень.

Наведені доводи, на думку представника позивача, вказують на допущення відповідачами протиправної бездіяльності щодо не скликання у відповідні терміни загальних зборів громадян, відповідно до яких збори скликаються головою ради або її виконавчим органом, громадськими комітетами і радами самоврядування, в тому числі за пропозицією не менш як третини від загальної кількості громадян, які проживають у відповідному територіальному утворенні, депутатів ради, членів постійної комісії, депутатської групи, трудового колективу, об`єднання громадян.

Загальні збори можуть скликатися як головою ради або її виконавчим органом, так і громадськими комітетами і радами самоврядування.

Таким чином, незрозумілим є вимоги саме до ради та виконавчого комітету ради. Населення територіальної громади може реалізувати своє право на загальні збори самостійно, шляхом створення органів самоорганізації населення відповідно до ЗУ «Про органи самоорганізації населення». Такі органи є самостійними суб`єктами скликання зборів. Однак доказів того, що такі органи створювалися позивачем не надано.

При цьому обов`язок скликати загальні збори виникає у випадку ініціювання цього питання: не менш як третиною від загальної кількості громадян, які проживають у відповідному територіальному утворенні; депутатами ради; членами постійних комісій; депутатськими групами; трудовими колективами; об`єднаннями громадян. Тобто, за вказаними нормами, вирішити питання про скликання загальних зборів за власною ініціативою у відповідачів немає.

Крім того, зі змісту вказаних норм вбачається, що загальні збори збираються для вирішення конкретних питань. При цьому таке питання визначається ініціаторами зборів. Однак, в позовній заяві позивач просить зібрати такі збори без уточнення їх мети. Не було зазначено і про мету таких зборів представником позивача в судовому засіданні.

Системний аналіз нормативно-правових актів свідчить про наявність двох законодавчо передбачених умов для проведення загальних зборів громадян за місцем їх проживання: наявність відповідного закону та статуту територіальної громади.

Відповідно ж до статті 10 Статуту територіальної громади міста Кривого Рогу, затвердженого рішенням Криворізької міської ради від 29 вересня 2010 року № 4041 та зареєстрованого 26 жовтня 2010 року Криворізьким міським управлінням юстиції Дніпропетровської області (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що загальні збори громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Загальні збори скликаються міським головою, головами районних у місті рад (у разі їх створення), виконавчими органами відповідної ради, органами самоорганізації населення, ініціативною групою членів територіальної громади.

Отже, аналіз наведених норм свідчить, що загальні збори скликаються головою ради або її виконавчим органом, громадськими комітетами і радами самоврядування у випадку ініціювання цього питання не менш як третиною від загальної кількості громадян, які проживають у відповідному територіальному утворенні.

У справі, що розглядається, в даному випадку, позивачем не надано доказів того, що відповідне звернення мало місце. Позивач у складі ініціативної групи членів територіальної громади до відповідача з відповідним зверненням не звертався, а відтак саме з цих підстав суд не вбачає підстав для задоволення позову.

Під час розгляду справи не встановлено, що члени територіальної громади, у тому числі й позивач, зверталися до органу місцевого самоврядування з пропозиціями про проведення загальних зборів.

В той же час встановлено, що від імені позивача звертався ОСОБА_3 з адвокатським запитом 20 лютого 2017 року та 09 березня 2017 року з адвокатськими запитами, в яких просив повідомити, чи скликались загальні збори, чи планується їх скликання, а також надати певні відомості, що стосуються міського голови (хто був, де народився, тощо) - Т.1, а.с. 16,17.

На вказані запити були скеровані відповіді, в яких станом на березень 2017 року повідомлено, що сликання загальних зборів не планується (Т.1, а.с. 18,19).

Таким чином, пропозиції щодо скликання загальних зборів від територіальної громади, а так само і від позивача не надходило, а надходив запит загального характеру, на який надана грунтовна відповідь та копії запитуваних матеріалів.

Також слід зазначити,що Криворізька міська рада сама по собі не наділена правом скликати загальні збори, натомість такі збори можуть бути ініційовані депутатами цієї ради.

Крім того, матеріалами справи підтверджено, що зважаючи на зміни в законодавстві, Криворізька міська рада прийняла Статут територіальної громади міста Кривого Рогу, затверджений рішенням Криворізької міської ради від 22 листопада 2017 року № 2197 та зареєстрований 07 грудня 2017 року Головним територіальним управлінням юстиції у Дніпропетровській області та Порядок про загальні збори (конференцію) громадян за місцем проживання в м. Кривому Розі.

Після прийняття вказаних локальних актів загальні збори на території міста Кривого Рогу проводяться регулярно (Т.2, а.с. 88-115).

Згідно з статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Враховуючи викладене, з поданих сторонами доказів суд не знайшов підтвердження протиправної бездіяльності відповідачів, а тому підстави для задоволення цього позову відсутні.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 77, 241-246, 250 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до міського голови міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Вілкула Юрія Григоровича, Виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області, Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправним дії суб`єктів владних повноважень, зобов`язання в установленому порядку скликати та забезпечити правомочність проведення щорічних загальних зборів жителів (представників) територіальної громади міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, зобов`язання подати до суду звіт про виконання судового рішення відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Розгляд справи проведено в порядку письмового провадження, текст рішення складено 20 липня 2022 року.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційну скаргу може бути подано через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: О. В. Чайкіна