Справа № 522/20786/21
Суддя: Павлик І. А.
Дата ухвалення: 2022-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/173/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Павлик І.А.,

за участю:

секретаря судового засідання Сулими А.С.,

представника позивача Черток О.В.,

представник відповідача в судове засідання не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

28.10.2021 позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради у якій просить суд визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 01.10.2021 № 251/21 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 01.10.2021 відповідачем постановою № 251/21 було притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності шляхом накладення штрафу у розмірі 6 800,00 грн на підставі ч. 2 ст. 188-42 КУпАП у зв`язку з недопущенням посадових осіб управління до проведення перевірки. З даною постановою позивач не згодна та просить суд її скасувати як таку, що не відповідає вимогам чинного законодавства та дійсним обставинам справи.

26.05.2022 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву у якому він не визнає позовні вимоги та просить суд відмовити у їх задавлені, з огляду на наступне. Так, 03.08.2021 на адресу УДАБК ОМР надійшло звернення від ОСОБА_2 про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо здійснення самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_2 . У зв`язку з чим 11.08.2021 за висновком комісії УДАБК щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 293 рекомендовано провести позапланову перевірку у відповідності до приписів п. 7 Порядку № 553 та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідач зазначає, що його посадові особи мають право на безперешкодний доступ до об`єкта перевірки та отримання усіх необхідних документів для її здійснення. Окрім того, твердження позивача про не повідомлення уповноваженими особами про проведення позапланової перевірки не відповідає дійсності, оскільки їй направлялись листи з вимогою надати проектно-правову документацію та забезпечити безперешкодний доступ посадових осіб на вказаний об`єкт будівництва, що підтверджується наданими до суду доказами. Разом з цим, відповідно до норм чинного законодавства повідомлення ОСОБА_1 про проведення позапланової перевірки не входить до обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю. Проте, позивач під час проведення перевірки не допустила посадову особу відповідача та не надала необхідні документи для проведення позапланового заходу. В результаті чого, було оглядово зафіксовано проведені ОСОБА_1 будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 , шляхом розширення балконної плити та повного скління балкону, чим збільшено загальну площу квартири та складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 17.09.2021, протокол про адміністративне правопорушення від 17.09.2021 та припис від 17.09.2021 № 305/21, які були надіслані позивачу. Окрім цього, підтвердженням того, що позивач знала про проведення відносного неї перевірки є її лист від 21.09.2021, який надійшов на адресу відповідача. З огляду на вище викладене, представник відповідача просить суд відмовити у задоволені позову.

08.06.2022 до суду представником позивача надано письмові пояснення у яких вона зазначає, що 20.09.2021 позивач у своїй поштовій скриньці знайшла лист із вимогою відповідача від 10.09.2021 про надання доступ до приміщення 17.09.2021 та надання правовстановлюючих документів на квартиру протягом трьох робочих днів. На що вона 21.09.2021 направила лист на адресу відповідача про те, що у нього немає підстав для проведення перевірки. 22.09.2021 позивач особисто отримала лист та розписалась на повідомленні про вручення поштового відправлення № 9023, у якому був припис УДАБК про надання доступу до квартири у строк до 01.10.2021. Після чого, ОСОБА_1 виконала вимоги припису відповідача та надала доступ уповноваженій особі до власної квартири та надала йому пояснення, що ніяких будівельних робіт не проводила, а придбала квартиру з балконом, який був із склінням та у тих же габаритах. Отже, як вбачається з об`єктивних та фактичних обставин ніяких будівельних робіт позивачем з моменту придбання квартири не здійснювалось, а тому просить суд адміністративний позов задовольнити.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши доводи і заперечення представників сторін, судом встановлено наступне.

У відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 18.06.2015 № 39291657.

У відповідності до абц. 8 п. 7 Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

03.08.2021 на адресу УДАБК ОМР надійшло звернення від ОСОБА_2 про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо здійснення самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_2 .

11.08.2021 висновком комісії УДАБК щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 293 рекомендовано провести позапланову перевірку на підставі звернення фізичної особи про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за адресою: АДРЕСА_2 .

25.08.2021 начальником УДАБК ОМР Авдєєвим О.Р. видано наказ № 01- 13/3/8 ДАБК про проведення позапланові перевірки, предметом якої є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 .

25.08.2021 заступником начальника УДАБК ОМР Єфремовим В.Ю. видано направлення № 000551 для проведення позапланової перевірки на реконструкцію квартири за адресою: АДРЕСА_2 , строк дії якого з 17.09.2021 по 24.09.2021.

Відповідно до ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 за № 553.

Судом встановлено, що 27.08.2021 на адресу ОСОБА_1 направлено лист за підписом заступника начальника УДАБК ОМР Єфремова Ю.В. з вимогою про надання правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_3 , технічного паспорта інвентаризації нерухомого майна за даною адресою та дозвільних документів на проведення будівельних робіт в триденний термін, а також забезпечити безперешкодний доступ посадових осіб управління на вище вказаний об`єкт будівництва (рекомендоване повідомлення № 071).

10.09.2021 на адресу ОСОБА_1 направлено лист за підписом заступника начальника УДАБК ОМР Єфремова Ю.В. з вимогою про надання правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_3 , технічного паспорта інвентаризації нерухомого майна за даною адресою та дозвільних документів на проведення будівельних робіт в триденний термін, а також забезпечити безперешкодний доступ посадових осіб управління на вище вказаний об`єкт будівництва 17.09.2021 (рекомендоване повідомлення № 798).

Згідно рекомендованих повідомлень № 071, № 798 усі вище вказані документи були отримані позивачем 16.09.2021, що підтверджується підписом «Ситько».

За правилами пп. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

17.09.2021 заступником начальника інспекційного відділу № 1 УДАБК ОМР Лисим С.О. складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, відповідно до якого ОСОБА_1 не допустила посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до квартири АДРЕСА_1 .

17.09.2021 заступником начальника інспекційного відділу № 1 УДАБК ОМР Лисим С.О. відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст.ст. 254, 255, 256 КУпАП складено за результатами позапланової перевірки відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення та встановлено дату розгляду справи про адміністративне правопорушення 01.10.2021 об 11 год. 50 хв.

17.09.2021 заступником начальника інспекційного відділу № 1 УДАБК ОМР Лисим С.О. складено припис відносно ОСОБА_1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.

Згідно рекомендованого повідомлення № 923 усі вище вказані документи були отримані позивачем 22.09.2022.

27.09.2021 на адресу УДАБК ОМР надійшов лист від ОСОБА_1 у якому вона повідомила відповідача про те, що ніяких будівельних робіт нею з моменту придбання квартири не здійснювалося, належна їй квартира на праві власності не є об`єктом будівництва, а є об`єктом нерухомого майна. Враховуючи, що вона та декілька сусідів у зв`язку із суттєвим погіршенням умов проживання подали до суду на ОСОБА_2 , він та його адвокати систематично здійснюють провокації та наклепи на мешканців будинку.

Як передбачено ст. 244-6 КУпАП Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).

01.10.2021 заступником начальника управління-начальника інспекційного відділу № 1 УДАБК ОМР Єфремовим В.Ю. розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та складено постанову № 251/21 у справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6 800,00 грн.

У своїх пояснення позивач вказала, що особисто отримала лист від відповідача 22.09.2022 у якому містився лише припис від 17.09.2021 про надання доступу до квартири в строк до 01.10.2021 та надання документів на квартиру. За твердженням позивача, вона виконала даний припис, оскільки 30.09.2021 представник відповідача Лисий С.О. відвідав квартиру АДРЕСА_1 та оглянув наявні у неї правовстановлюючі документи на квартиру.

Як вбачається із наданих відповідачем копій рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень № 071 та № 798 у графі підпис отримувача міститься відмітка «Ситько», а на рекомендованому повідомленні № 923 графічний підпис та зазначення прізвища позивача. Позовну заяву підписано ОСОБА_1 також графічним підписом.

В судовому засіданні представник позивача пояснила, що ОСОБА_1 не отримує поштової кореспонденції та постійно скаржиться на працівників пошти, оскільки кореспонденцію отримує невідома їй особа, у зв`язку з чим хто отримав листи від відповідача та розписався у рекомендованих повідомленнях № 071 та № 798 зазначивши її прізвище, а не підпис, їй не відомо.

Інших доказів отримання позивачем листів за рекомендованими повідомленнями про вручення № 071 та № 798 на яких відсутній підпис позивача, а лише зазначено її прізвище та отримання яких позивачем категорично заперечується матеріали справи не містять, в зв`язку з чим суд вважає зазначені докази неналежними.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Визначальним при кваліфікації дій за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП є встановлення обізнаності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про необхідність забезпечення такого доступу. Отже, не допуск, як правопорушення характеризується умислом, тобто у разі, коли особа, достеменно знаючи про проведення перевірки в певний період за певною адресою, умисно перешкоджає здійсненню своїх повноважень управлінням щодо проведення перевірки.

Верховний Суд у постанові від 12.02.2019 у справі № 813/578/17 зазначав, що відповідальність, визначена Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» настає у разі недопущення суб`єктом містобудування посадових осіб архітектурно-будівельної інспекції на об`єкт будівництва для здійснення ними заходів контролю, в тому числі шляхом проведення перевірки, за умови наявності в останніх законних підстав здійснювати ці заходи та дотримання ними процедури їх здійснення.

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

В той же час, ні приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку № 533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку № 533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Разом з тим, у постанові від 21.10.2019 у справі № 686/4844/17 Верховний Суд, з урахуванням встановлених судами попередніх інстанцій обставин про те, що під час проведення перевірки забудовник або ж його представник були відсутні на об`єкті перевірки, оскільки не знали про таку, дійшов висновку про відсутність в діях останніх складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-42 КУпАП, оскільки такі особи не могли вчиняти дій щодо не допуску посадових осіб відповідача (територіального органу ДАБІ України) на об`єкт будівництва.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд й у постанові від 08.11.2019, розглядаючи в касаційному порядку справу № 400/2866/18, при цьому, колегія суддів звернула увагу на те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю має право повторно здійснити перевірку щодо дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва та, дотримуючись процедури, прийняти рішення на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Про це також зазначено й у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 279/3537/16-а.

Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. У межах зазначених справ встановлені судами попередніх інстанцій обставини свідчили про необізнаність позивачів про намір органу державного архітектурно-будівельного контролю провести перевірку, з урахуванням чого така визнана незаконною (постанови Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 822/680/16 та від 31.10.2019 у справі № 822/681/16).

Водночас, у разі, якщо суб`єкт містобудування був належним чином та своєчасно повідомлений про здійснення перевірки і достеменно знав про такий намір контролюючого органу, однак, маючи об`єктивну можливість, не направив у визначений у направленні день і час уповноваженого представника на об`єкт будівництва, це слід кваліфікувати як свідоме ухилення суб`єкта містобудування від виконання обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки. В такому випадку це не може бути підставою для визнання перевірки незаконною. Така правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 818/1617/16.

Характеристика обставин, які можуть свідчити про недопуск посадових осіб уповноваженого органу ДАБК до проведення перевірки, наводилась у постановах Верховного Суду від 09.12.2019 у справі № 822/836/16, від 06.02.2020 у справі № 208/537/17(2-а/208/120/17), де зазначено, що це може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, в тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки і присутності суб`єкта містобудування або уповноважених ним осіб.

У контексті вищеназваного необхідно врахувати й приписи абзацу одинадцятого пункту 7 Порядку № 553, де вказано, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати направлення, а починаючи з 10.06.2017 (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 407) копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Отже, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право проводити перевірки на об`єкті контролю виключно після пред`явлення суб`єкту містобудування службових посвідчень та направлень на перевірку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 09.12.2019 у справі № 822/836/16, від 15.01.2020 у справі № 818/1617/16 та від 30.01.2020 у справі № 308/12552/16-а.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За приписами ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (ст. 277-1 КУпАП).

Верховний Суд у постанові від 30.01.2020 у справі № 482/9/17 зазначив, що аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною другою статті 188-42 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 742/3757/16-а, від 31.01.2019 у справі № 760/10803/15-а, від 19.09.2019 у справі № 686/21230/16-а, від 30.09.2019 у справі № 486/92/17, від 14.11.2019 у справі № 815/1570/16, від 06.12.2019 у справі № 804/7725/17, від 24.12.2019 у справі № 360/403/19.

Також у постанові від 30.01.2020 у справі № 482/9/17 Верховний Суд зазначив, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Верховний Суд дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.

У матеріалах справи, що розглядалась, немає доказів, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення. Отже, відповідач не довів, що про час розгляду справи про накладення штрафу позивач був поінформований належним чином.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 813/3415/18.

При цьому суд враховує, що посадовими особами відповідача не вжито всіх можливих заходів для повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, не використано інших засобів зв`язку з ОСОБА_1 , не відкладено розгляд справи, тобто суб`єктом владних повноважень не виконано належним чином обов`язку для забезпечення реалізації позивачем прав, визначених ст. 268 КУпАП.

З огляду на викладене, оскільки ОСОБА_1 не було повідомлено ані про проведення позапланової перевірки, ані про час та місце розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, а факт навмисного неотримання кореспонденції відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, суд дійшов висновку про неправомірність постанови відповідача від 01.10.2021 № 251/21 та про задоволення адміністративного позову.

Керуючись, ст.ст. 72-74, 77, 90, 242-246, 250, 255, 286 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради від 01 жовтня 2021 року № 251/21 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188- 42 КУпАП.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня складення його повного тексту.

Суддя І.А. Павлик