Справа № 320/6482/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 липня 2022 року Київ № 320/6482/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Мамаєва Дмитра Юрійовича в інтересах комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області про скасування податкового повідомлення рішення,

в с т а н о в и в:

адвокат Мамаєв Д.Ю. звернувся до суду в інтересах КЖЕП Глевахівської селищної ради до ГУ ДПС України у Київській області в порядку оскарження податкового повідомлення рішення № від 17.08.2020 по нарахуванню штрафної санкції позивачу у розмірі 17340,80 грн за затримку сплати понад 1694-1475 днів платежів з ПДВ в сумі 86704,00 грн.

Дослідивши позовну заяву на предмет додержання положень ст.ст.160,161, 122 КАСУ, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачеві десятиденного строку з моменту одержання копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання позовної заяви із зазначенням у ній:

обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та доказів, що підтверджують кожну обставину, зокрема, але не виключно, підстави та переумови прийняття ППР № з наданням акту перевірки; відомостей про позивача як юридичну особу, в тому числі коли позивач був зареєстрований як юридична особа, поставлений на облік у податковому органі з посиланням та наданням відповідних доказів; які види підприємницької діяльності здійснює заявник з наданням відповідних установчих документів; зазначення відомостей, які послугували підставою для застосування до позивача штрафних санкцій; надання податкових декларації з ПДВ за звітний (податковий) період листопад 2019 року, січень 2020 року, червень-липень 2020 року та/або зазначення причини їх неподання та визначення бази оподаткування; обгрунтування порушення прав, свобод та інтересів заявника прийнятим рішенням з розкриттям змісту порушених прав; представлення суду податкового повідомлення-рішення від 17.08.2020 № та додатку до нього (розрахунок штрафних санкцій за несвоєчасну сплату узгодженої суми податкового зобов`язання з ПДВ) у придатному для читання вигляді; надання квитанції про оплату судового збору у розмірі 2481,00 грн; надання всіх документів, доданих до позовної заяви, в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, згідно з п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020); зазначення обставин та подання доказів на їх підтвердження щодо належного та своєчасного одержання позивачем спірного ППР; представлення суду договору про надання правової допомоги №15/11/21-1 від 15.11.2021.

Одночасно, суд наголошує, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Ухвалюючи рішення про залишення позову без руху, суд урахував наступне:

згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем документу про сплату судового збору до позовної заяви не додано, як і не зазначено підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01 січня 2022 року становить 2481,00 грн.

Суд зауважує, що окремі рішення суб`єкта владних повноважень можуть породжувати підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи. Зокрема, вимоги про скасування ППР є вимогами майнового характеру, оскільки ними фактично змінено майновий стан позивача. Відповідно оскарження рішення про накладення на позивача штрафу спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Таким чином, заявлені до адміністративного суду вимоги про скасування рішень відповідача-суб`єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05 липня 2019 року по справі № 826/17147/18 адміністративне провадження №К/9901/5139/19.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14.10.2010р. у справі «Щокін проти України» встановлено, що збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням у його майнові права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини (ч. 2 ст. 6 КАСУ).

Так, Європейський суд з прав людини дотримується правової позиції, що вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, що спричинятиме зміну складу майна (активів) позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене, адміністративною вимогою майнового характеру є вимога про визнання протиправними та скасування ППР, якими визначені грошові зобов`язання позивача.

Отже, даний спір є спором майнового характеру та за подання такого позову належить до сплати судовий збір в сумі 2481,00 грн (сума судового збору не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Окрім того, відповідно до частин 4, 5 статті 94 КАСУ копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також суд звертає увагу позивача, що порядок засвідчення копій документів, визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144 з 2021-09-01). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Отже, відповідно до вимог чинного законодавства належним чином засвідчуються або кожний лист окремо, шляхом проставлення печатки «Згідно з оригіналом», найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії, або певний пакет документів шляхом скріплення (прошиття) з відповідним написом «прошито та пронумеровано» на звороті копій. На зміст напису ставиться печатка «Згідно з оригіналом» із вказівкою - найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Разом з цим, як вбачається з додатків до позовної заяви, в якості «доказів» заявником до позову додано копії документів, які не містять належних відміток про засвідчення копій, передбачених п. 5.26 ДСТУ 4163-2020, на кожній сторінці, а саме дати засвідчення копії. Відтак, позивачеві необхдіно надати оригінали або копії зазначених документів, посвідчених у відповідності до п.5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020).

Крім того, статтею 161 КАСУ встановлено вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 4 указаної статті зазначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАСУ зазначається, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Однак, додані до позову копії податкового повідомлення-рішення від 17.08.2020 № та додатку до нього (розрахунок штрафних санкцій за несвоєчасну сплату узгодженої суми податкового зобов`язання з ПДВ) надані у непридатному для читання вигляді (засвітлені фрагменти тексту документу або відсутня частина тексту), що виключає можливість для суду встановити їх зміст.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також, в позовній заяві представником позивача було заявлено вимогу про витребування зворотного боку облікової картки платника за останні три роки.

Суд, дослідивши дану вимогу позивача, вважає за необхідне відмовити у її задоволенні, з огляду на таке:

за загальним правилом кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до п.5-6 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві, поміж іншого, зазначаються докази, які підтверджують обставини позову.

Механізм та порядок витребування доказів у справи визначено ст.80 КАС України. Так, положеннями вказаної статті передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надання доказів вправі подати клопотання про їх витребування судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. У клопотанні повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується; 2)обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3)підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Заявлене позивачем в прохальній частині позовної заяви клопотання про витребування доказів не відповідає формі, зазначеній у статті 80 КАС України, а також способу, який передує поданню клопотання в частині самостійного вжиття заходів забезпечення доказів.

При цьому, позивачем не вказано обставини, які може підтвердити заявлений до витребування доказ, або аргументи, які він може спростувати; не обгрунтовано та не наведено жодних причини неможливості самостійного отримання вказаного доказу, тобто позивач перекладає покладений на нього обов`язок надати доказово обгрунтований позов на суд, що є неприпустимим

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про витребування доказів.

На підставі, викладеного та, керуючись ст.ст. 80, 122, 123, 161, 169, 171, 241, 243, 248 КАС України, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву адвоката Мамаєва Дмитра Юрійовича в інтересах Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області про скасування податкового повідомлення рішення, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Відмовити Комунальному житлово-експлуатаційному підприємству Глевахівської селищної ради у задоволенні клопотання про витребування доказів судом.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.