Справа № 320/86/21
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2022-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/86/21
УХВАЛА

29 липня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Беспалова О. О., суддів: Парінова А. Б., Ключковича В. Ю., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Банана Трейд" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Судовим рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 р. позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, апелянт звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 травня 2022 року залишено без задоволення клопотання Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження заявлене разом із апеляційною скаргою.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 травня 2022 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали з огляду на те, що апелянтом в порушення вимог ст. 295 КАС України, було пропущено строк на апеляційне оскарження, а також, у зв`язку із несплатою судового збору.

Як вбачається зі зворотного повідомлення, текст вказаної ухвали представником апелянта отримано 17 червня 2022 року.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява апелянта, про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Вирішуючи клопотання про визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження поважними.

В обґрунтування доводів клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт посилається на те, що у зв`язку відсутністю видатків на оплату судового збору попередньо подану (в межах встановленого законодавством строку) апеляційну скаргу повернуто судом скаржнику. При цьому, апелянт зауважує, що Головне управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України добросовісно ставилось та продовжує ставитись до наявних у нього процесуальних прав та обов`язків, сплативши судовий збір за звернення до суду із даною апеляційною скаргою.

За наведених обставин, апелянт вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин та просить суд його поновити.

Вирішуючи клопотання Головне управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України про визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як вбачається зі змісту клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження поданого апелянтом на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, останній посилається на неможливість забезпечення сплати судового збору під час звернення до суду із апеляційною скаргою вперше, що зумовило її повернення.

Проте, колегія суддів зазначає, що державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи, який, при цьому, мав можливість планування і здійснення видатків бюджету, а в разі потреби їх перерозподілу протягом усього бюджетного року таким чином, щоб забезпечити своєчасне і у повному обсязі проведення необхідних платежів.

Отже, відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору так само як і неможливість своєчасно виконати вимоги ухвали суду та усунути недоліки апеляційної скарги в межах визначеного законом строку не є поважними причинами пропуску строку на звернення до суду із апеляційною скаргою повторно.

Крім того, відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів « 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції» зазначено, що розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Однією з основоположних аспектів та складовою частиною верховенства права є правова визначеність, яка передбачає дотримання принципу res judicata (вирішена справа), тобто остаточності судового рішення.

Принцип res judicata визнано на міжнародному рівні та зафіксовано, в тому числі, у пункті 1 статті 44 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обов`язковість остаточності судового рішення як основи принципу верховенства права Європейський суд з прав людини розглядав неодноразово.

23 жовтня 1996 p., заява № 17748/91, п. 38, принцип рівності сторін у процесі було застосовано у розумінні «справедливого балансу» між сторонами, який вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду яке тривалий час не набирає законної сили є ніщо іншим, як порушенням принципу верховенства права, а саме принципу res judicata (вирішена справа) та принципу правової визначеності. Таким чином, відсутність цієї умови призводить до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Також безпідставними є посилання апелянта, як на існування поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження введення на території України воєнного стану.

Дійсно, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, поряд із цим, спірне рішення суду постановлено 16.07.2021 року та отримано апелянтом 16.07.2021 року.

Відтак, незрозуміло яким чином введення воєнного стану 24.02.2021 перешкоджало апелянту в серпні 2021 року звернутись з апеляційною скаргою.

За таких обставин вказані скаржником причини пропуску строку не є поважними, а тому підстави для поновлення такого строку відсутні.

Інших поважних та об`єктивних причин пропуску строку апеляційного оскарження, яким судом ще не надавалося оцінки, у поданій заяві скаржником наведено не було, а тому колегія суддів не вбачає підстав для її задоволення.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 169, 295, 296, 298, 299 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

У відкритті апеляційного провадження за скаргою Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені ст. ст. 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов