Справа № 160/6386/22
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2022 року Справа № 160/6386/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України до Східного офісу Держуадитслужби про визнання протиправними та скасування наказу та висновку,-
04 травня 2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України до Східного офісу Держуадитслужби, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Східного офісу Держаудитслужби від 01.04.2022 року №127;
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області, структурного підрозділу з Східного офісу Держаудитслужби, про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-09-24-009189-b, затвердженого 21 квітня 2022 року.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що спірний наказ та висновок є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки відповідач не мав повноважень в особі управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, структурного підрозділу, здійснювати моніторинг Закупівлі позивача, яка підпадає під юрисдикцію апарату Східного офісу Держаудитслужби, відповідно до затвердженого Положення про Східний офіс Держдаудитслужби. На думку позивача, наказ Східного офісу Держаудитслужби від 01.04.2022 № 127 винесений та підписаний начальником Управління Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області Цандековою Ларисою Євгеніївною, начальником структурного підрозділу Офісу, а не керівником чи заступником керівника органу державного фінансового контролю, згідно ст. 8 ЗУ «Про публічні закупівлі». Відповідно, видано цей наказ та підписано не уповноваженою особою Офісу. За результатами фінансового контролю було складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-09-24-009189-b, затвердженого 21.04.2022 року, без зазначення посади, ОСОБА_1 . У відповідності до ст. 8 ЗУ «Про публічні закупівлі» висновок затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. ОСОБА_1 , згідно інформації з офіційного сайту Офісу, займає посаду керівника структурного підрозділу Офісу і, на нашу думку, не є уповноваженою особою затверджувати такий висновок від імені керівника органу державного фінансового контролю, яким є Східний офіс Держаудитслужби. Також, Дніпропетровський НДЕКЦ МВС вважає, що зміст висновку, є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, встановлений Держаудитслужбою, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Однак, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. На звернення за роз`ясненням щодо висновку від 26.04.2022 року про механізм усунення порушень, орган фінансового контролю роз`яснень не надав.
27.06.2022 року та 28.06.2022 року Східним офісом Держуадитслужби до суду подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив щодо задоволення позовних вимог. Обґрунтовуючи свою правову позицію відповідач зазначив наступне. На час винесення спірного наказу Закон № 922-VІІІ містив лише два застереження, які виключали прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом. Моніторинг вищезазначеної процедури закупівлі проведений на підставі наказу Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 04.04.2022 року № 129) оприлюднений в електронній системі закупівель за номером UА-2021-12-24-006838-c. Рішення (наказ Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 04.04.2022 № 6129) про проведення моніторингу процедури закупівлі (інформацію опубліковано в інформаційно- телекомунікаційній системі закупівель Prozorro за номером UА-2021-12-24-006838-с. 24.12.2021) прийнято відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції від 19.04.2020), підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 29.08.2016 року № 3 відповідно до доручення Державної аудиторської служби України від 31.03.2022 № 003100- 18/2580-2022. Отже, підставою для винесення спірного Наказу та початку моніторингу стало доручення Державної аудиторської служби України від 31.03.2022 року №003100-18/2580-2022. Згідно Закону України «Про внесення змін до статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» у зв`язку з прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» від 03.11.2020 року № 954-ІХ ( який набрав чинності з 22.11.2020 року) у пунктах 5 і 6 частини першої статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі" слова "злочин, учинений з корисливих мотивів (зокрема, пов`язаний", "злочин, вчинений з корисливих мотивів (зокрема, пов`язаний" замінити словами "кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане»). Тобто, пунктами 5 та 6 частини 1 статті 17 Закону в редакції, яка діяла на момент проведення Замовником закупівлі (24.09.2021 року) визначено, що Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі в разі, якщо: фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, або службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за кримінальне правопорушення. Однак, Замовником, при складанні та затвердженні тендерної документації (24.09.2021 року) не враховано зміни, внесенні до Закону, та викладено зміст статті 17 Закону в редакції Закону без вищевказаних змін, а саме, у графі 1 додатку 2 до тендерної документації «Документальне підтвердження Учасника вимогам статті 17 Закону» зазначено, що Замовник приймає рішення про відмову учасника у випадках: фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (пункт 5 ч. 1 ст. 17 Закону); службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (пункт 6 ч. 1 ст. 17 Закону). Таким чином, викладені у адміністративному позові є необґрунтованим, оскільки позивач при складанні тендерної документації не врахував зміни до Закону, які діяли на момент проведення закупівлі. Перелік формальних (несуттєвих) помилок, зазначених в тендерній документації Замовника, не містить можливість допущення учасником такого виду помилки, таким чином, віднести вищевказані помилки до формальних (несуттєвих) не можна. Таким чином, доводи викладені позивачем є безпідставними, неправомірними, недоведеними, необґрунтованими, бездоказовими, надуманими і такими, що не ґрунтуються на вимогах законодавства України.
13.07.2022 року Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичного центром МВС України до суду до суду було подано відповідь на відзив, у якій позивач просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, зазначаючи, що доводи відзиву є такими, що не заслуговують на увагу.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2022 року зазначена вище справа розподілена та 05.05.2022 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.05.2022 року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.
У встановлений ухвалою суду від 09.05.2022 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.
24.05.2022 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній відпустці.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.05.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи.
Згідно з ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Враховуючи положення ч.4 вказаної статі, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи №160/6386/22 у спрощеному провадженні.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
В межах здійснення Східним офісом Держаудитслужби моніторингу закупівлі за ID: UA-2021-09-24-009189-b, яка проводилась Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичним центр МВС України, виникла необхідність в отриманні пояснень (запит замовнику на пояснення, дата: 2022-04-14, 12:27:31) за процедурою відкритих торгів, виникла необхідність в отриманні пояснень, а саме:
У межах проведення моніторингу закупівлі «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний,1 м. Дніпро» (коригування)» (інформацію опубліковано в інформаційно-телекомунікаційній системі закупівель Prozorro за номером UA-2021-09-24-009189-b) та відповідно пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 29.08.2016 № 3, постала потреба в отриманні пояснення (інформації та документів), яким чином та на підставі яких документів позивачем здійснено обґрунтування розміру бюджетного призначення (витрат), технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість. Також надати посилання на сторінку власного веб-сайту або офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів, на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі. Пояснення, інформацію та документи необхідно надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту.
У відповідь позивач повідомив (відповідь замовника на пояснення, дата: 2022-04-19, 15:31:05), що:
1. Обґрунтування розміру бюджетного призначення (витрат), технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначення його очікуваної вартості здійснювалось наступним чином:
Рішенням сесії обласної ради Дніпропетровської області від 25.03.2016 №30-3/VII (зі змінами) затверджена регіональна Програма забезпечення громадського порядку та громадської безпеки на території Дніпропетровської області на період до 2020 року, п.4.1. якої передбачено проведення нового будівництва лабораторії ДНК-аналізу у Дніпропетровській області, відповідальним за виконання цього заходу визначено Дніпропетровський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України.

Розпорядженням голови обласної державної адміністрації Дніпропетровської області від 01.04.2019 №Р-167/0/3-19 Дніпропетровському НДЕКЦ МВС були виділені кошти (субвенція) у сумі 12500000,00 грн. на проведення нового будівництва лабораторії ДНК-аналізу у Дніпропетровській області.

Будівництво об`єкту було розпочато у 2020 році у межах виділеного фінансування 12 500 000,00 грн. Виділені кошти освоєні до кінця 2021 року.

Враховуючи те, що до проведення відкритих торгів вже було здійснено видатки за рахунок коштів державного (місцевого бюджету) в сумі 12 500 000,00 грн. та видатки за рахунок коштів державного бюджету в сумі 639105,00 грн.

Формування очікуваної вартості робіт за предметом закупівлі: «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний, 1 м. Дніпро» (коригування), (ДК 021:2015: 45210000-2 Будівництво будівель, очікувана вартість 34 180 000,00 грн., ID: UA-2021-12-03-004619-a), здійснювали на основі будівельних норм: ДСТУ Б Д.1.1-7:2013 «Правила визначення вартості проектно-вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво» - очікувана вартості проєктних та проєктно-вишукувальних робіт.

Очікувана вартість предмета закупівлі визначена на підставі експертного звіту (позитивного) щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний, 1 м. Дніпро» (коригування).

За результатами розгляду кошторисної документації та зняття зауважень установлено, що зазначену документацію, яка враховує обсяги робіт, передбачені робочим проектом, складено згідно з вимогами ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Загальна кошторисна вартість будівництва в поточних цінах станом на липень 2021 року складає 51 773 440,00 грн., у тому числі: будівельні роботи - 38 962 209,00 грн.; устаткування, меблі, інвентар 2 256 051,00 грн.; інші витрати 10 555 180,00 грн. Із загальної кошторисної вартості станом на липень 2021 року виконано видатки в сумі 13 139 105,00 грн. на будівельні роботи та інші витрати.

Очікувана вартість предмета закупівлі була зменшена на суму 17 593 440,00 грн з ПДВ.

Зокрема не включено витрати:

- кошти на утримання служби замовника (включаючи витрати на технічний нагляд) (2,5%) 891 160грн. з ПДВ;(897 705*1,2 - 186 086 = 891 160грн)

- вартість проектних робіт коригування (в т.ч. вартість експертизи) 49 091 грн.

- кошти на здійснення авторського нагляду 130 983 грн з ПДВ; (143632*1,2 - 41 375= 130 983 грн.)

- вартість виконаних робіт станом на липень 2021року 13 139 105грн з ( яка включає у себе витрати на технічний нагляд 186 086 грн.; витрати будівельних робіт 12223048 грн.; вартість проектних робіт 639105 грн. авторський нагляд по виконаним роботам 41375 грн., витрати на коригування проектних робіт 49 492 грн.).

Обґрунтування розміру бюджетного призначення, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначення його очікуваної вартості розміщено відповідно до вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 № 710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами) на веб-сайті Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (https://ndekc.dp.ua).

В межах здійснення Східним офісом Держаудитслужби моніторингу закупівлі за ID: UA-2021-09-24-009189-b, яка проводилась Дніпропетровським науково-дослідним експертно-криміналістичним центр МВС України, виникла необхідність в отриманні пояснень (запит замовнику на пояснення, дата: 2022-04-14, 12:27:31) за процедурою відкритих торгів, виникла необхідність в отриманні пояснень та відповідно пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 29.08.2016 № 3, постала потреба в отриманні пояснення з наступного питання.

У зв`язку із чим відповідач просив надати пояснення з наступних питань (запит замовнику на пояснення, дата: 2022-04-15, 13:14:41):

Чому позивачем не відхилено учасника товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «СТЕК» (далі ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК») як такого, що не відповідає вимогам, визначеним в тендерній документації, чим недотримано вимоги абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону ? Так, згідно додатку 2 до проекту договору «Календарний графік виконання робіт по об`єкту «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний,1 м. Дніпро» (коригування)», Замовником визначена форма для заповнення учасниками строків виконання робіт в 2021 та 2022 роках згідно якої визначено 6 декад (на 2021 рік) по 10 календарних днів в кожній та 6 декад по 60 календарних днів. Натомість, учасником ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» у складі тендерної пропозиції надано документ «Календарний графік виконання робіт по об`єкту «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний,1 м. Дніпро» (коригування)» із зазначенням строку виконання робіт по 20 календарних днів в кожній декаді замість 10, що не відповідає наведеній формі додатку 2 до проекту договору. Крім того, у вищевказаному додатку учасником ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» зазначено початок виконання робіт - 1 декада серпня (20 календарних днів), при тому, що оголошення про проведення даної процедури закупівлі оприлюднене в електронній системі закупівель 24.09.2021, та тендерна пропозиція учасника ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» подана 09 жовтня 2021 року. Таким чином вищевикладене не підтверджує відповідність учасника ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» вимог тендерної документації, а саме додатку 2 до проекту договору, та тендерна пропозиція даного учасника підлягала відхиленню, як це передбачено вимогами абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону. Пояснення (інформацію, документи) необхідно надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту.

У відповідь позивач повідомив (відповідь замовника на пояснення, дата: 2022-04-20, 15:07:58), що:

1. Обґрунтування чому не відхилено учасника товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «СТЕК», як такого що не відповідає вимогам визначеним в тендерній документації, чим не дотримано вимог абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника який «зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 Закону».

Згідно з частиною 15 статті 29 Закону країни «Про публічні закупівлі» замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

Поняття «недостовірність» та «невідповідність» не слід ототожнювати. Так, у постанові Пленуму Верхового Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Спираючись на вищенаведене, замовником не було допущено порушень дотримання абзацу 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», тому як відсутній факт надання учасником недостовірної інформації, але є факт надання невідповідної інформації.

Розгляд тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації здійснюється замовником самостійно у відповідності до статті 29 Закону.

Учасником ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» тендерна пропозиція подана 09 жовтня 2021 року, у складі тендерної пропозиції надано документ «Календарний графік виконання робіт по об`єкту «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний,1 м. Дніпро» (коригування)» із зазначенням строку початку виконання робіт з жовтня.

Замовником була розглянута тендерна пропозиція учасника, початок будівельних робіт наведений у колонці 2 документу «Календарний графік виконання робіт» відповідав вимогам тендерної документації щодо визначення початку будівельних робіт. При цьому була виявлена невідповідність ТД, у розшифровці періоду виконання будівельних робіт. Учасником допущена помилка де замість «жовтня» зазначено «серпень», яку замовник визнав формальною помилкою тому, як наступні місяці визначені жовтень-листопад, листопад, листопад-грудень відповідали ТД, та зрозуміло що у першій колонці розшифровки мав бути зазначений «жовтень». Що стосується декад, то замовник не звернув уваги що до їх невідповідності, та відповідно не звернувся до учасника за виправленням невідповідної інформації.

Головним критерієм визначення переможця відповідно до пункту 3 статті 29 Закону є ціна, за якою замовник і визначав переможця. Рішення замовника щодо обрання переможцем ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» іншим учасником аукціону не оскаржувалося, тому не було підстав для відмови від укладання договору із переможцем торгів.

Закон України "Про публічні закупівлі" не надає замовнику торгів дискретних повноважень щодо укладення або не укладення договору про закупівлю з переможцем торгів на його власний розсуд, оскільки в Законі чітко унормовано, що договір має бути укладений протягом 20 днів з дня прийняття рішення про намір його укласти. Договір був укладений у відповідності до тендерної документації замовника з визначенням відповідних строків виконання робіт, згідно до Календарного графіку виконання робіт за формою встановленою замовником.

На основі проведеного моніторингу Управління Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області 21.04.2022 року відповідно до ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» склало висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-24-009189-b, відповідно до якого за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону установлено порушення вимог пунктів 5 та 6 частини 1 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону та Наказу № 710. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій установлено порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону. За результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, виконання вимог Постанови № 710 порушень не установлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення у подальшому встановлених порушень вимог пунктів 5 та 6 частини 1 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону, Наказу № 710, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення. Також, з огляду на встановлені порушення пункту 1 частини 1 статті 31 Закону, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з прийнятим наказом та висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні.

Відповідно до статті 2 цього Закону, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно зі ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 р. № 43 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п. 7 Положення).

Наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 затверджене Положення про Східний офіс Держаудитслужби.

Відповідно до пункту 4 вказаного Положення, Офіс відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель; здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Отже, Держаудитслужба та її територіальні органи є контролюючими органами за дотриманням законодавства про закупівлю та відповідно до покладених завдань здійснюють проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), пунктом 11 частини 1 статті 1 якого визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини 1 статті 7-1 Закону № 922-VІІІ моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Підстави, за наявності яких керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, визначені пунктами 1 - 5 частини другої статті 7-1 Закону № 922-VIII, а саме:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків (критеріїв із заданими наперед параметрами, використання яких дає можливість автоматично здійснювати вибір процедур закупівель, що містять ознаки порушень законодавства у сфері публічних закупівель);

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Згідно з частиною 3 статті 7-1 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель (частина 4 статті 7-1 Закону № 922-VIII).

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03 лютого 2016 року (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Суд зазначає, що Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області відповідно до Положення про управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 29.08.2016 року № 3 є структурним підрозділом Східного офісу Держаудитслужби. Наказом Держаудитслужби України від 02.06.2016 року № 23 затверджено Положення про Східний офіс Держаудитслужби, відповідно до якого основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудислужби на території Дніпропетровської, Донецької, Запорізької та Кіровоградської областей та у складі Офісу утворюються як структурні підрозділи, в т.ч. Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області.

Відповідно до пункту 2 вищезазначених Положень Офіс та Управління у своїй діяльності керуються Конституцією та законами України, указами

Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, дорученнями Прем`єр-міністра України, Міністра Кабінету Міністрів України, Голови Держаудитслужби, його першого заступника та заступника, наказами Держаудитслужби, актами Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, цим Положенням.

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є, серед іншого, здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі.

Згідно статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Так само, частиною першою статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VІІІ повноваження щодо моніторингу процедури закупівлі покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону «Про публічні закупівлі» № 922-УІІІ (далі - Закон № 922-VІІІ) моніторинг процедури закупівлі визначається як аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 7-1 Закону № 922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

При цьому, абзацом третім частини першої статті 7-1 Закону № 922-VІІІ предметно обмежено моніторинг процедури закупівлі моніторинг не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Частиною другою статті 7-1 Закону № 922-VІІІ встановлено, що рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

При цьому, згідно з абзацами сьомим-одинадцятим частини другої статті 7-1 Закону № 922-VIII для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися:

- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

- інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю;

- дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Як вбачається зі змісту вказаної норми, отримання від органів державної влади інформації (зокрема, тієї, що оприлюднена в електронній системі закупівель) про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель є безумовною підставою для прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі. При цьому аналіз (оцінка) отриманої інформації у контексті підтвердження/спростування факту порушення законодавства у сфері публічних закупівель відбувається не на стадії прийняття рішення про проведення моніторингу, а безпосередньо під час такого моніторингу.

На час винесення спірного наказу Закон № 922-VІІІ містив лише два застереження, які виключали прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі. Так, згідно з частиною тринадцятою статті 7-1 Закону № 922-VIII якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав. Так само, у разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду (частина шістнадцята статті 7- 1 Закону №922-VІІІ).

Згідно з частиною третьою статті 7-1 Закону №922-VІІ рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Моніторинг вищезазначеної процедури закупівлі проведений на підставі наказу Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 04.04.2022 № 129) оприлюднений в електронній системі закупівель за номером UА-2021-12-24-006838-c.

Рішення (наказ Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 04.04.2022 № 6129) про проведення моніторингу процедури закупівлі (інформацію опубліковано в інформаційно-телекомунікаційній системі закупівель Рrozorro за номером UA-2021-12-24- 006838-с. 24.12.2021) прийнято відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції від 19.04.2020), підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 29.08.2016 № 3 відповідно до доручення Державної аудиторської служби України від 31.03.2022 № 003100- 18/2580-2022.

Отже, підставою для винесення спірного наказу та початку моніторингу слугувало доручення Державної аудиторської служби України від 31.03.2022 №003100-18/2580-2022.

На підставі зазначених обставин слід дійти до висновку про те, що наказ Управління Східного офісу Держаудтслужби в Кіровоградській області «Про початок моніторингу закупівлі» № 129 від 04.04.2022 року відповідає критеріям, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, критеріям законності та обґрунтованості, тому є правомірним та не підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку Управління Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області, структурного підрозділу з Східного офісу Держаудитслужби, про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-09-24-009189-b, затвердженого 21 квітня 2022 року, то така теж не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Так, як зазначалось вище, на основі проведеного моніторингу Управління Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області 21.04.2022 року відповідно до ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» склало висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-24-009189-b, відповідно до якого за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону установлено порушення вимог пунктів 5 та 6 частини 1 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону та Наказу № 710. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій установлено порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону. За результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, виконання вимог Постанови № 710 порушень не установлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення у подальшому встановлених порушень вимог пунктів 5 та 6 частини 1 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону, Наказу № 710, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення. Також, з огляду на встановлені порушення пункту 1 частини 1 статті 31 Закону, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

У зв`язку із чим, щодо встановленого за результатами проведеного моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель, щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону в частині порушення вимог пунктів 5 та 6 частини 1 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону та не погодження Замовником з цим порушенням суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно Закону України «Про внесення змін до статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» у зв`язку з прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» від 03.11.2020 № 954-ІХ ( який набрав чинності з 22.11.2020) у пунктах 5 і 6 частини першої статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі" слова "злочин, учинений з корисливих мотивів (зокрема, пов`язаний", "злочин, вчинений з корисливих мотивів (зокрема, пов`язаний" замінити словами "кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане".

Тобто, пунктами 5 та 6 частини 1 статті 17 Закону в редакції, яка діяла на момент проведення Замовником закупівлі (24.09.2021) визначено, що Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі в разі, якщо: фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, або службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за кримінальне правопорушення.

Однак, Замовником, при складанні та затвердженні тендерної документації (24.09.2021) не враховано зміни, внесенні до Закону, та викладено зміст статті 17 Закону в редакції Закону без вищевказаних змін, а саме, у графі 1 додатку 2 до тендерної документації «Документальне підтвердження Учасника вимогам статті 17 Закону» зазначено, що Замовник приймає рішення про відмову учасника у випадках, наведених нижче:

4) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (пункт 5 ч. 1 ст. 17 Закону);

5) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (пункт 6 ч. 1 ст. 17 Закону).

Таким чином, враховуючі вищевикладене доводи позивача, викладені у адміністративному позові є необгрунтованим, оскільки позивач при складанні тендерної документації не врахував зміни до Закону, які діяли на момент проведення закупівлі.

Стосовно встановленого за результатами проведеного моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель, щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону в частині порушення Наказу № 710 та не погодження Замовником з цим порушенням суд зазначає наступне.

Згідно Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України «Про затвердження Переліку формальних помилок» від 15.04.2020 № 710 (далі - Наказ № 710), затверджено Перелік формальних помилок.

Слід зазначити, що Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (з 26.05.2021 - Міністерство економіки України) є уповноваженим органом з питань закупівель в Україні, який здійснює реалізацію та регулювання державної політики у сфері закупівель в межах встановлених законодавством повноважень.

Згідно абзацу 11 частини першої статті 9 Закону, основними функціями Уповноваженого органу є, зокрема, розроблення та затвердження в тому числі і переліку формальних помилок.

При цьому, згідно абзацу 19 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Таким чином, суд вважає, що Замовник, при визначені переліку формальних помилок в тендерній документації, не врахував існуючий Наказ № 710, та не зазначив перелік помилок, розроблений Уповноваженим органом, а зазначив перелік формальних помилок на свій розсуд.

При цьому, під час проведення моніторингу, враховуючи їх наявність у тендерній документації, порушення абзацу 19 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» не визначалось.

Отже, доводи, викладені позивачем в адміністративному позові стосовно того, що Закон не зобов`язує включати весь перелік формальних помилок, вказаний в Наказі № 710 є необґрунтованими, оскільки тендерна документація повинна містити всі відомості, передбачені Законом, а не частково, і на вибір Замовника.

Щодо встановленого за результатами проведеного моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель, щодо не відхилення учасника ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» не погодження Замовником з цим порушенням суд зазначає наступне.

Пунктом першим частини першої статті 31 Закону передбачено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі, зокрема, не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, відповідно до якої передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне 'включати до тендерної документації.

Тож, слід зазначити, що під час будівництва будь-якого об`єкта для здійснення контролю своєчасності завершення окремих етапів будівництва та введення об`єкта в експлуатацію в термін, складається календарний графік виконання робіт. На основі календарних рафіків визначаються потреби й складаються графіки споживання матеріалів, роботи будівельних машин і транспорту, графіку руху робочої сили на об`єкті, тощо.

Так, в ході проведення моніторингу було встановлено, що згідно додатку 2 до проекту договору «Календарний графік виконання робіт по об`єкту «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний, 1 м. Дніпро» (коригування)», Замовником визначена форма для заповнення учасниками строків виконання робіт в 2021 та 2022 роках згідно якої визначено 6 декад (на 2021 рік) по 10 календарних днів в кожній та 6 декад по 60 календарних днів.

Натомість, учасником ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» у складі тендерної пропозиції надано документ «Календарний графік виконання робіт по об`єкту «Нове будівництво лабораторії ДНК-аналізу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України за адресою: тупик Будівельний, 1 м. Дніпро» (коригування)» із зазначенням строку виконання робіт по 20 календарних днів в кожній декаді замість 10, що не відповідає наведеній формі додатку 2 до проекту договору.

Крім того, у вищевказаному додатку учасником ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» зазначено початок виконання робіт - 1 декада серпня (20 календарних днів), при тому, що оголошення про проведення даної процедури закупівлі оприлюднене в електронній системі закупівель 24.09.2021, та тендерна пропозиція учасника ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» подана 09 жовтня 2021 року.

Таким чином вищевикладене не підтверджує відповідність учасника ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» вимогам тендерної документації, а саме - додатку 2 до проекту договору, та тендерна пропозиція даного учасника підлягала відхиленню, як це передбачено вимогами пункту 1 частини 1 статті 31 Закону в частині не відповідності встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Стосовно того, що учасником ТОВ «Будівельна компанія «СТЕК» зроблено механічну помилку, описку» суд зазначає наступне.

Перелік формальних (несуттєвих) помилок, зазначених в тендерній документації Замовника, не містить можливість допущення учасником такого виду помилки, таким чином, віднести вищевказані помилки до формальних (несуттєвих) не можна.

Щодо доводів позивача, що відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не зазначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність суд зазначає, що такі є помилковими, оскільки у розділі 3 висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-09-24-009189-b, затвердженого 21 квітня 2022 року відповідачем визначене зобов`язання шляхом здійснення заходів направлених на недопущення у подальшому встановлених порушень вимог пунктів 5 та 6 частини 1 статті 17, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону, Наказу № 710, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, здійснення заходів щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за Договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Частина 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) встановлює, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з нормами ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість встановлених відповідачем порушень та доведеність відповідачем правомірності оскаржуваного наказу та висновку відповідача з урахуванням вимог, встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 КАС України.

За наслідком розгляду справи, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку у задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України повернення судових витрат позивачу, якому відмовлено у задоволенні позову, не передбачено.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України до Східного офісу Держуадитслужби про визнання протиправними та скасування наказу та висновку відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник