Справа № 160/7238/22
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2022-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 липня 2022 року Справа 160/7238/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Горбалінський В.В., розглянувши адміністративну справу за позовною заявою Громадської організації «Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської екологічної ліги» до Дніпровської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовною заявою Громадської організації «Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської екологічної ліги» до Дніпровської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської міської ради №260/14 від 22.12.2021 року «Про погодження та затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж територій земель водного фонду та водоохоронної зони розширеного плеса ДПК «Московський» у районі вулю Широкої».

24.05.2022 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

11.07.2022 року представник третьої особи-1 та третя особа-2 звернулись до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із клопотанням про призначення експертизи, в якому просять призначити експертизу з питань землеустрою, на вирішення якої поставити наступне питання: Чи відповідає розроблена документація із землеустрою, а саме: проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій земель водного фонду та водоохоронної зони розширеного плеса ДПК «Московський» у районі вул. Широкої, та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності».

18.07.2022 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду клопотання представника третьої особи-1 та третьої особи-2 про призначення експертизи призначено до розгляду за правилами письмового провадження.

Встановлено Громадській організації «Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської екологічної ліги» та Дніпровській міській раді п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали суду для подання пояснень в порядку статті 102 КАС України.

Громадською організацією «Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської екологічної ліги» та Дніпровською міською радою отримано копію ухвали суду від 18.07.2022 року 21.07.2022 року, що підтверджується матеріалами справи.

26.07.2022 року Громадська організація «Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської екологічної ліги» звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із поясненнями на виконання ухвали суду від 18.07.2022 року.

У вказаних поясненнях позивач заперечує проти призначення експертизи у справі посилаючись на те, що позовна заява обґрунтована невідповідністю затвердженого відповідачем проекту землеустрою даним про водний об`єкт, щодо якого цей проект затверджений.

Відповідно до ч.1 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч.2 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 6 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

З огляду на вищевикладене, враховуючи необхідність з`ясування певних обставин, які обумовлені призначенням експертизи, а також встановлення фактичних обставин справи, які були додатково викладені у поясненнях учасників справи, суд вважає за необхідне перейти до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Окрім цього, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч.4 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно ч.3,6,7,8 ст.80 Кодексу адміністративного судочинства України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч.1-8 ст.88 Водного кодексу України з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною:

для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів;

для середніх річок, водосховищ на них та ставків площею більше 3 гектарів - 50 метрів;

для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

Якщо крутизна схилів перевищує три градуси, мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється.

Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках всіх категорій земель, крім земель морського і внутрішнього водного транспорту.

Землі прибережних захисних смуг перебувають у державній та комунальній власності та можуть надаватися в користування лише для цілей, визначених цим Кодексом.

У межах існуючих населених пунктів прибережна захисна смуга встановлюється з урахуванням містобудівної документації.

Прибережні захисні смуги в межах населених пунктів встановлюються згідно з комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, а в разі їх відсутності або якщо зазначеною містобудівною документацією межі таких смуг не встановлені, вони визначаються шириною 100 метрів від урізу води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об`єктів - згідно з частиною другою цієї статті. Межі прибережних захисних смуг, пляжних зон зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації та позначаються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування на місцевості інформаційними знаками. Відомості про межі прибережних захисних смуг, пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель.

Згідно ч.1 ст.16-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» комплексний план просторового розвитку території територіальної громади (далі - комплексний план) розробляється на всю територію територіальної громади.

Комплексний план не розробляється, якщо територія громади включає лише територію населеного пункту.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Суд зазначає, що з метою повного та всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне витребувати у відповідача належним чином завірену копію комплексного плану просторового розвитку територій Територіальної громади міста Дніпра та належним чином завірену копію Генерального плану міста Дніпра.

Керуючись статтями 9, 12, 80, 248, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Розглядати адміністративну справу №160/7238/22 за позовом Громадської організації «Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської екологічної ліги» до Дніпровської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 16.08.2022 року о 10:00 год. у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань № 5.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Сторони або їх представники допускаються до участі у судовому засіданні при наявності документа, що посвідчує особу кожного та документа, що засвідчує повноваження їх представників.

Витребувати у Дніпровської міської ради належним чином завірену копію комплексного плану просторового розвитку територій Територіальної громади міста Дніпра та належним чином завірену копію Генерального плану міста Дніпра.

Визначені докази відповідачу необхідно подати до суду протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали суду.

Відповідач у разі не можливості подати докази, які витребовує суд, або не можливості подати такі докази у встановлені строки, зобов`язаний повідомити про це суд із зазначенням причин ненадання таких доказів протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали суду.

У випадку неповідомлення відповідачу суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд може застосувати до відповідача заходи процесуального примусу, визначені Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Горбалінський