Справа № 699/873/22
Суддя: Літвінова Г. М.
Дата ухвалення: 2022-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 699/873/22
Номер провадження 2-а/699/15/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

28.07.2022 м.Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М. ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1

до УПП в Хмельницькій області Інспектора старшого лейтенанта поліції Заворітного Дениса Руслановича

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до УПП в Хмельницькій області Інспектора старшого лейтенанта поліції Заворітного Дениса Руслановича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Предметом позову є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ЕАР № 5522423 від 24.06.2022 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Перевіривши матеріали адміністративного позову, встановлено, що позов про оскарження постанови від 24.06.2022 позивачем направлено до суду поштою 13.07.2022.

Позивач вказує що ним пропущено строк для подачі даної позовної заяви, тому просить цей строк поновити через своє скрутне матеріальне та сімейне становище так як є непрацездатним по групі інвалідності та зайнятий вихованням малолітніх дітей. Ці обставини унеможливили позивача скористатися послугами адвоката, тому він самостійно готував позов, у зв`язку з чим пропустив строк звернення з ним до суду.

На підтвердження вказаних обставин позивач надає копії свідоцтв про народження його дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 від 25.02.2014, виданого ОСОБА_1 ; лицьового боку довідки до акта огляду МСЕК серії 10 ААБ № 349625 про встановлення ОСОБА_1 ІІІ групи інвалідності з 01.12.2013 у зв`язку з загальним захворюванням з ураженням опорно-рухового апарату. При цьому зворотного боку довідки щодо працепристосування суду не надано.

Водночас, у позовній заяві не зазначено, а матеріали справи не містять інформації про дату, коли позивачу вручено копію оскаржуваної постанови.

Разом з тим, положеннями частин 1-2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі наведеного та з урахуванням вимог ч. 2 ст. 286 КАС України щодо строків подання позовної заяви про оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, позивачу необхідно повідомити суду дату отримання ним копії оскаржуваної постанови, а також надати докази вказаного.

Крім того, оцінюючи вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду даним позовом слід зазначити наступне.

Позивач зазначає, що є непрацездатним по групі інвалідності, однак інформації щодо можливості його працевлаштування не надає. Матеріали клопотання також не містять доказів того, що ОСОБА_1 ніде не працює та доказів того, що його малолітні діти проживають з ним, тобто він дійсно займається їхнім вихованням.

Щодо відсутності у позивача можливості скористатися послугами адвоката для складення цієї позовної заяви у межах строків визначених ч. 2 ст. 286 КАС України, ним також не доведено неможливості скористатися безоплатною вторинною правовою допомогою на підставі п. 1 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про безоплатну правову допомогу».

Відтак зазначені у позовній заяві причини пропуску строку для подачі даної позовної заяви не свідчать про наявність у позивача об`єктивних перешкод у реалізації його процесуальних прав.

Таким чином суд дійшов висновку що позивач не надав доказів існування вказаних ним перешкод щодо своєчасного звернення до суду, а наведена інформація не свідчить про наявність поважних причин для такого пропуску строку.

Крім того, згідно з вимогами ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суддею встановлено, що позов подано без додержання вимог, визначених ст.ст. 160, 161 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до положень п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві, крім іншого, зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві позивач визначив відповідачем «УПП в Хмельницькій області Інспектора старшого лейтенанта поліції Заворітного Дениса Руслановича». Указано, що адреса, номер телефону та поштова скринька не відомі.

Разом з тим, ураховуючи, що відповідачем указано поліцейського, що виніс оскаржувану постанову, адресою його місця знаходження можна вважати місце його роботи.

З огляду на вказане у позовній заяві не вказано місце знаходження відповідача, що унеможливлює у подальшому здійснення повідомлення відповідача про розгляд цієї справи.

Відповідно до пункту 8 ч. 5 ст. 160 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У порушення зазначених приписів, позивачем не зазначена інформація щодо місця знаходження оригіналів доказів, копії яких долучено до матеріалів справи.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 161 ЦПК України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

За вимогами ч. 2 ст. 79 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 94 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з ч. 4 ст. 94 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, установленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений підпунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Усупереч наведеному, долучені позивачем до позовної заяви копії документів, узагалі не засвідченні.

При цьому, у порушення п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач судовий збір за подачу даного позову не сплатив. Ураховуючи скрутний фінансовий стан, непрацездатність по групі інвалідності, позивач звернувся до суду з клопотанням про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення його від сплати судового збору на підставі п.п. ґ) ст. 8 Закону України «Про судовий збір» як особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Щодо цього клопотання слід зазначити наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ.

Підстави для звільнення від сплати судового збору, визначені в ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Так, ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд (постанова 31.07.2019 по справі № 821/1896/15-а) зазначив, що питання перевірки реальної спроможності заявників фізичних осіб сплатити судовий збір у спорах із суб`єктами владних повноважень набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними; повинні надати їм належну оцінку та прийняти вмотивоване рішення, ураховуючи, зокрема, суть спору, статус особи заявника, обставини, що призвели до неможливості сплатити судовий збір.

Позивачем не конкретизовано, що саме він просить суд: відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення його від сплати судового збору. Крім того, позивачем не надано доказів його скрутного матеріального становища.

На підтвердження наявності підстав, передбачених підпунктом ґ пункту 2 частини 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору останній також надає копії свідоцтв про народження його дітей, пенсійного посвідчення, лицьового боку довідки до акта огляду МСЕК серії 10 ААБ № 349625 про встановлення ОСОБА_1 3 групи інвалідності з 01.12.2013 у зв`язку із загальним захворюванням з ураженням опорно-рухового апарату.

Разом з тим, при вирішенні питання відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від сплати судового збору осіб, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, відповідно до усталеної практики Верховного Суду доречно виходити з того, чи спричинено оскаржуваними рішеннями, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушення законних прав та інтересів такої малолітньої особи.

У даній справі оспорюється рішення відповідача, яким на позивача накладено адміністративне стягнення, отже поданий позов не спрямований на захист прав та інтересів малолітніх дітей позивача.

Таким чином, відповідно до підпункту ґ пункту 2 частини 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відсутні підстави для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу даного позову.

Суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини, за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір це певний законний обмежувальний захід, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих і безпідставних позовів та перенавантаження судів.

За статтями 1, 2 Закону № 3674-VІ, судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим законом.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також Законом України від 19.09.2013 № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо сплати судового збору. Так, статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами ч. 7 ст. 283 КУпАП, постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Інших видів платежів у випадку звернення особи до суду (зокрема, у вигляді державного мита, про звільнення від якого згадується у ч. 4 ст. 288 КУпАП) Закон України «Про судовий збір» не передбачає.

Аналогічний висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 по справі № 543/775/17, в якій зазначено, що з 11.11.2011 набрав чинності Закон України від 08.11.2011 № 3674-VІ «Про судовий збір». Таким чином, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом України від 08.11.2011 № 3674-VІ «Про судовий збір».

У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Велика Палата Верховного Суду, відступивши у своїй постанові від попереднього висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 13.12.2016 (провадження № 21-1410а16), указала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

На підставі наведеного та з урахуванням вимог ч. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» про те, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 496,20 грн (0,2 х 2481,00 грн).

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання даного адміністративного позову у сумі 496,20 грн на рахунок, інформація про який викладена в загальному доступі, зокрема, на офіційному сайті Судової влади України, а саме:

Отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг м.Корс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0023741

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;____(реєстраційний номер облікової картки платника податків (10 цифр) ;Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ позивача), Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області

Згідно з частинами 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд наголошує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини. Установлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та підстав прийняття заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

З огляду на вищевикладене суддя вважає, що вказану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення вищеописаних недоліків позовної заяви шляхом:

- повідомлення суду дати отримання ним копії оскаржуваної постанови та надати докази вказаного, а також у разі пропуску строку на звернення до суду з даним позовом, вказати інші підстави для поновлення строку.

- зазначення інформації щодо відповідача відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України;

- надання власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- зазначення інформація щодо місця знаходження оригіналів доказів, копії яких долучено до матеріалів справи;

- засвідчення належним чином долучених позивачем до позовної заяви копій документів;

- сплати судового збору за подачу адміністративного позову в розмірі та на реквізити, вказані вище, та подати документ, який підтверджує сплату судового збору, або ж надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання вищеописаних вимог та не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява підлягає поверненню відповідно до ч. 5 ст.169 КАС України.

Додатково суд роз`яснює позивачу наступне.

Частиною 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Листом Шостого апеляційного адміністративно суду від 23.10.2020 № 01-11/5975/2020 «Про практику Верховного Суду щодо визнання неналежного відповідача у справах щодо оскарження постанов про адмінправопорушення» висвітлено правову позицію Верховного Суду, відповідно до якої при розгляді справ про адміністративне правопорушення посадові особи діють від імені відповідного органу, а не як самостійний суб`єкт владних повноважень. Отже, посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у справах, оскільки належним відповідачем є саме орган, на який покладено функціональний обов`язок з розгляду справ про адміністративне правопорушення. Позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача.

З огляду на викладене суд роз`яснює позивачу право подати заяву про заміну відповідача чи залучення Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області до участі у справі в якості співвідповідача (із зазначенням інформації відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України).

На підставі викладеного та керуючись ст. 169 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до УПП в Хмельницькій області Інспектора старшого лейтенанта поліції Заворітного Дениса Руслановича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення викладених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви будуть усунуті у строк, установлений судом, то позов вважатиметься поданим у день первинного його подання

У разі не усунення вищевказаних недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.

Копію даної ухвали направити позивачу по справі.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяЛітвінова Г. М.