Справа № 500/4874/21
Суддя: Запотічний Ігор Ігорович
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 рокуЛьвівСправа № 500/4874/21 пров. № А/857/2899/22
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді: Запотічного І.І.,

суддів: Глушка І.В., Довгої О.І.,

при секретарі судового засідання: Пославському Д.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Тернопільській області, як відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року (суддя Подлісна І.М., ухвалене в м.Тернополі, повний текст складено 28.12.2021) у справі № 500/4874/21 за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Тернопільській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобовязання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі, позивач) звернувся в суд з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області (надалі, відповідач - 1), Державної податкової служби України (надалі, відповідач - 2), та з наведених в ньому підстав, просив визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Тернопільській області №2828704/ від 05.07.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №74 в Єдиному реєстрі податкових накладних, зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну №74 від 17.05.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних в день її направлення.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 23.12.2021р. позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, його оскаржило ГУ ДПС у Тернопільській області, як відокремлений підрозділ ДПС України подавши апеляційну скаргу до Восьмого апеляційного адміністративного суду, та з викладених в ній підстав, покликаючись на неповне зясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Позивач з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу не погоджується з доводами апелянта та просить оскаржуване судове рішення залишити без змін.

Сторони будучи повідомленими про час та місце розгляду справи, явки уповноважених представників в судове засідання не забезпечили, що відповідно до ч.2 ст.313 КАС України не перешкоджає розгляду справи без їхньої участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи ФОП ОСОБА_1 здійснює підприємницьку діяльність з 14.06.2007 року. З 16.03.2010 року - зареєстрований платником податку на додану вартість (загальна система). Основним видом господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 є КВЕД 46.90. Неспеціалізована оптова торгівля. Зазначений вид економічної діяльності відповідає переліку КВЕД визначених щодо ФОП ОСОБА_1 в Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Судом встановлено, що 17 травня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю РОБОТИЗОВАНІ АГРОСИСТЕМИ (Покупець) та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (Продавець) укладено Договір купівлі-продажу № 15 від 17 травня 2021 року.

Відповідно до п. 1.1. Договору Продавець зобов`язується передати у власність Покупця:

комплект квадрокоптера Agras N16 з зарядним пристроєм - 3 комп.,

інтелектуальну батарею для Agras Т-16 - 2 шт.,

мультикоптер AGRAS Тіб з GPS-приймачем - 2 шт.,

інтелектуальний зарядний пристрій DJI Agras Т-16 - і шт.,

автомобіль NISSAN NP 300 Pickup 2010 р.в. -1 шт. (надалі - Товар), а Покупець забов`язується прийняти та оплатити його вартість відповідно до умов цього Договору.

Згідно п. 1.2. Товар належить Продавцю на праві власності, на момент укладення цього Договору не знаходиться в заставі, під арештом, і не є предметом позовів третіх осіб.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, автомобіль NISSAN NP 300 Pickup 2010 р.в придбаний ФОП ОСОБА_1 , на підставі Договору № 05-01/21 купівлі-продажу від 05 січня 2021 року, оплачений згідно платіжного доручення № 365 від 05.01.2021 року, та відповідно до Акту прийому - передачі майна від 21 січня 2021 року переданий Покупцю.

Комплект квадрокоптера Agras N16 з зарядним пристроєм - 3 комп., інтелектуальна батарея для Agras Т-16 - 2 шт., мультикоптер AGRAS Т16 з GPS- приймачем - 2 шт., інтелектуальний зарядний пристрій DJI Agras Т-16 - і шт., придбані ФОП ОСОБА_2 на підставі Договору купівлі - продажу № 19.11.19-2 від 19 грудня 2019 року про що сторонами підписано видаткову накладну № СТСТ- 000353 від 20 серпня 2020 року та видаткову накладну № 427 від 05 жовтня 2020 року.

17 травня 2021 по факту передачі товару згідно Договору купівлі-продажу № 15 від 17 травня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю РОБОТИЗОВАНІ АГРОСИСТЕМИ (Покупець) та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , підписано видаткову накладну №761 від 17 травня 2021 року (перша подія).

По факту виникнення податкового зобов`язання 17 травня 2021 ФОП ОСОБА_1 було відправлено на реєстрацію податкову накладну № 74 на суму 1699 300 грн., в тому числі ПДВ - 283 216,67 грн.

В подальшому, 14 червня 2021 року реєстрацію податкової накладної було зупинено відповідно до п.201.16 ст. 201 ПК України та запропоновано надати пояснення.

ФОП ОСОБА_1 30.06.2021 року подав письмові пояснення з додатками.

05 липня 2021 року прийнято рішення № 2828704/ про відмову в реєстрації податкової накладної № 74, у зв`язку з ненаданням платником податку розрахункових документів та /або банківських виписок з особових рахунків.

ФОП ОСОБА_1 07 липня 2021 року подав скаргу на вказане вище рішення в адміністративному порядку та рішенням комісії №31698//2 від 12.07.2021 року залишено скаргу без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної без змін.

Не погодившись з рішенням № 2828704/ про відмову в реєстрації податкової накладної № 74 позивач звернувся в суд з даним позовом.

Перевіряючи законність та обгрунтованість рішення суду першої інстанції колегія суддів зазначає наступне.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (надалі, ПК України), при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 21.02.2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (далі - Постанова №117).

Згідно пунктів 5, 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (надалі, Порядок №117), податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі, коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Відповідно до пункту 10 Порядку № 117 ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТ ЗЕД /послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Також, у відповідності до пунктів 18-21 Порядку № 117, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Відповідно до вимог пункту 10 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, ДФС визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку та погоджені Міністерством фінансів України.

Зокрема, п.1.6 "Критеріїв ризиковості платника податків" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: 1.1. платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби; 1.2. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби; 1.3 платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами; 1.4. платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками; 1.5. наявний обвинувальний вирок суду стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Разом з тим, п.1.6 Критеріїв передбачено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, у зв`язку з настанням першої події - передачі товару, що підтверджується видатковою накладною № 74 від 17.05.2021 року, у продавця виникло податкове зобов`язання з ПДВ, у зв`язку з чим відправлено на реєстрацію податкову накладну № 74. Однак реєстрацію податкової накладної зупинено.

Так, у квитанції про зупинення реєстрації ПН, контролюючим органом сформовано висновок про відповідність критеріїв ризиковості операцій, визначених п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій затверджених постановою КМУ №1165 від 11.12.2019, а саме коди УКТЗЕД /ДКПП товару/ послуг відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари /послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/ послуги та обсягу його постачання.

Водночас, у квитанції запропоновано платнику податків надати пояснення та копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію ПН.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, наказ Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 "Про затвердження Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у пункті 5 регламентує, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що системний аналіз норм ПК України та п.5 наказу Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 дає підстави вважати, що законодавець регламентував альтернативні варіанти поведінки платника податків щодо подачі тих чи інших документів використовуючи словосполучення може включати, та/або.

Такі варіанти поведінки визначаються із врахуванням пропозиції щодо надання платником податку конкретних копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію ПН, що прямо має бути вказано у квитанції про зупинення ПН.

Вказана позиція узгоджується із правовим висновком ВС викладеного у справі №822/1817/18 (постанова від 23.10.2018 року) та у справі № 620/3556/18 ( постанова від 21.05.2019 року).

Разом з тим, у квитанції податковим органом, не вказано конкретного переліку документів, які визначені наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520.

Як вбачається з матеріалів справи, в подальшому, без конкретних пропозицій від контролюючого органу платником подано повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено від 30.06.2021 року №3.

Проте, як вірно встановлено судом першої інстанції, не аналізуючи змісту поданих документів та характер правовідносин між позивачем та його контрагентом комісією ГУ ДПС у Тернопільській області констатовано не подання платником податків копій документів - розрахункових документів та /або банківських виписок з особових рахунків. Початком податкових зобов`язань є фактична передача товару ФОП ОСОБА_1 , а не його оплата. Належним підтвердженням настання першої події - передачі товару є підписана сторонами видаткова накладна №761. При цьому позивачем на підтвердження часткової оплати було додано до письмових пояснень банківську виписку від 07.06.21 року. Розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків податковий орган не вимагав у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної. Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.12.2018 року у справі №821/1173/17.

Колегія суддів вважає, що недотримання органами ДПС принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призводить до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у ДПС виникає можливість прояву нічим необмеженої дискреції. Крім того, недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкової накладної, теж не є законним.

При цьому, суд зазначає, що в оскаржуваному рішенні не зазначено, яких саме документів не було надано, та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Отже, суд вважає, що позивачем надані необхідні документи для підтвердження господарських операцій.

Разом з тим судом першої інстанції вірно не прийнято до уваги доводи відповідача щодо реєстрації позивача платником ПДВ менше трьох місяців, оскільки такий критерій не зазначався відповідачем при зупиненні реєстрації податкової накладної, а отже, не ставився під сумнів податковим органом при поданні спірної в даній справі податкової накладної до Єдиного реєстру податкових накладних/розрахунків коригування.

Крім цього суд першої інстанції вірно не взяв до уваги доводи відповідача, про те, що позивачем не подані в достатній кількості докази на підтвердження реальності здійснення господарської операції, оскільки відповідачем -1 в оскаржуваних рішеннях про відмову у реєстрації податкових накладних не було зазначено, які саме документи слід подати позивачу, що, у свою чергу, суперечить вимогам чинного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем були надані пояснення, до яких долучені документи, що підтверджують реальність здійснення господарських операцій.

Колегія суддів вважає, що з урахуванням встановлених обставин та на підставі норм чинного законодавства, що наведені вище, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивач під час розгляду справи надав належні, достатні та допустимі докази, що підтверджують реальність здійснення господарських операцій за спірними податковими накладними; надані документи складені з дотриманням вимог законодавства і були достатніми для реєстрації цих податкових накладних в ЄРПН, обставин, які б унеможливлювали її реєстрацію не встановлено.

Відтак позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Тернопільській області №2828704/ від 05.07.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №74 від 17.05.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних підставно задоволена судом першої інстанції.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну №74 від 17.05.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних в день її направлення, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п.28 Порядку №117, за яким податкова накладна/ розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; протягом п`яти робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить менше 30 млн. гривень; протягом семи робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 30 млн. гривень включно.

Згідно пункту 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 341) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється, зокрема, у день набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).

З врахуванням наведеного, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що порушене право позивача підлягає захисту шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати зазначену податкову накладну у Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та прцесуального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а доводи апелянта не спростовують висновків суду з наведених вище мотивів, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України суд ,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Тернопільській області, як відокремленого підрозділу ДПС України залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року у справі № 500/4874/21 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

На постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І. І. Запотічний
судді І. В. Глушко
О. І. Довга
Повне судове рішення складено 29.07.2022