Справа № 160/4720/22
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2022-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 липня 2022 року Справа № 160/4720/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Горбалінського В.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» про визнання протиправними та скасування наказів,-
22.03.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції», в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ №2/сг від 02.03.2022 року Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» про притягнення до дисциплінарної відповідальності лейтенанта поліції, викладача ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ №19о/с від 02.03.2022 року Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» про звільнення лейтенанта поліції, викладача ОСОБА_1 ;
- поновити ОСОБА_1 на посаді викладача Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції»;
- стягнути з Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 02.03.2022 року у зв`язку із незаконним звільнення;
- допустити негайне виконання рішення суду.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що 28.02.2022 року позивач знаходився у приміщенні академії, а саме на другому поверсі гуртожитку та близько о 14:00 від керівника ОСОБА_2 отримав наказ здати автоматичну зброю до чергової частини. Надалі близько 0 14:30 капітан поліції ОСОБА_3 надав позивачу наказ здати пістолет Макарова. Після цього позивач знаходився у приміщенні академії до закінчення добового наряду. 01.03.2022 року відбулась перезмінка і заступив новий наряд і позивач пішов додому. При цьому, позивач зауважує, що пояснень від нього не вимагали. 02.03.2022 року під час проведення розводу позивач дізнався, що його було звільнено з займаної посади. Вважає вказані накази протиправними. Також позивач зазначив, що він не був повідомлений про початок і підстави проведення службового розслідування. У зв`язку з вищезазначеним, позивач просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
28.03.2022 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
19.07.2022 року Державна установа «Криворізька академія патрульної поліції» звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із відзивом на позовну заяву.
В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що доводи позивача, викладені в позовній заяві, стосовно не залишення автоматичної зброї та здача її до чергової частини, спростовуються матеріалами службового розслідування, в яких вказано, що позивач отримав відповідно до книги видачі й приймання озброєння №414 н/т, автоматичну зброю, о 08 годині 51 хвилину, а в 14 годин 40 хвилин він був помічений біля чергової частини без зброї. Вказаний факт підтверджується отриманими в ході службового розслідування поясненнями в яких вказується, що позивач знаходився біля чергової частини без автоматичної зброї, яку він як з`ясувалось залишив в гуртожитку, так як після інциденту біля чергової частини позивач направився в гуртожиток та повернувся звідти з автоматичною зброєю яку здав на чергову частину. Крім цього, відповідач зауважує, що ані Дисциплінарним статутом, ані Порядком проведення службового розслідування не передбачено повідомлення поліцейського про початок службового розслідування та вимог щодо ознайомлення поліцейського з наказом про початок та підстави проведення службового розслідування, а отже порядок притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності порушено не було. У зв`язку з вищенаведеним, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.
Дослідивши повно і всебічно письмові докази, які містяться в матеріалах справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява та відзив на позовну заяву, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
28.02.2022 року заступником начальника Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» старшим лейтенантом Юлією Малаховою складено рапорт №77/05/01 відповідно до якого 28.02.2022 року приблизно о 14:30 біля приміщення чергової частини Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» було виявлено порушення викладачем установи лейтенантом поліції ОСОБА_1 порушення вимог наказу МВС України №70 від 01.02.2016 року «Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», а саме залишення зброї без нагляду. На запитання про місце знаходження автоматичної зброї, яку було отримано для несення служби в добовому наряді, ОСОБА_1 повідомив, що залишив її в приміщенні гуртожитку.
01.03.2022 року наказом №1/ст призначено службове розслідування за фактом залишення зброї без нагляду викладачем Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
Проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі:
1) голови дисциплінарної комісії: т.в.о. заступника начальника Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» капітана поліції ОСОБА_4 ;
2) членів дисциплінарної комісії: начальника відділення кадрового забезпечення капітана поліції ОСОБА_5 , т.в.о.. начальника відділення організаційно-аналітичного забезпечення капітана поліції ОСОБА_3
02.03.2022 року за фактом розгляду справи за фактом залишення зброї без нагляду в порядку письмового провадження затверджено висновок службового розслідування за фактом залишення зброї без нагляду викладачем Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
У вказаному висновку встановлено, що 28.02.2022 року заступник начальника Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» старшим лейтенантом ОСОБА_6 заступивши в чергування було проведено інструктаж особовому складу щодо заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю. Приблизно о 14:40, проводячи перевірку несення служби особовим складом в добовому наряді, нею було виявлено лейтенанта поліції ОСОБА_1 без автоматичної зброї. Згідно записів в книзі видачі й приймання озброєння №414 н/т о 08:51 ОСОБА_1 отримав автоматичну зброю. На запитання до ОСОБА_1 про місцезнаходження автоматичної зброї, він повідомив, що зброю залишив в одній із кімнат гуртожитку академії, а сам має намір піти до спортивної зали. Надалі на другому поверсі гуртожитку ОСОБА_6 друге зустріли ОСОБА_7 без зброї, який в подальшому вийшов з кімнати гуртожитку з автоматичною зброєю. Після даного інциденту, ОСОБА_6 віддала наказ ОСОБА_7 здати зброю до КЗЗ академії.
Факт перебування ОСОБА_1 без автоматичної зброї в даному висновку також встановлено поясненнями ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
Пунктом 2 вказаного висновку запропоновано за порушення вимог п.8, 12 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог абз.1-2, 9, 10 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179 від 09.11.2016 року, вимог пп.6 п.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС №70 від 01.02.2016 року та порушенні Присяги працівника поліції, що виразилася в залишенні зброї без нагляду застосувати до викладача Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Факт відмови 02.03.2022 року ОСОБА_1 від надання письмових пояснень про порушення службової дисципліни, які мали місце 28.02.2022 року, підтверджується актом фіксації відмови від надання письмових пояснень №78/05-01 від 02.03.2022 року.
02.03.2022 року пунктом 1 наказу Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» №2/сг за порушення вимог п.8, 12 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог абз.1-2, 9, 10 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС №1179 від 09.11.2016 року, вимог пп.6 п.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС №70 від 01.02.2016 року та порушенні Присяги працівника поліції, що виразилася в залишенні зброї без нагляду застосовано до викладача Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
02.03.2022 року наказом Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» №19 о/с звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 викладача, з 02.03.2022 року.
Не погоджуючись із вказаними наказами, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до п.4,5,13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
- вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
- сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Частиною 1 та 2 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.1-3 ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Згідно ч.1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч.1,2,3 ст.18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Згідно ч.1-5,8 ст.19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:
1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
2) попередня бездоганна поведінка;
3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;
4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;
5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Суд зазначає, що до позивача за вчинення даного дисциплінарного проступку було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби в поліції.
В свою чергу, позивач в позовній заяві заперечує щодо застосованого до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби в поліції, та зазначає про необґрунтованість застосування саме даного виду дисциплінарного стягнення.
Необхідно зазначити, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення присяги. Тому складаючи присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Одночасно з цим, застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в НП України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Таким чином, в контексті спірних правовідносин, суд має вирішити саме питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності та з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях, а не надавати оцінку виду застосованого до поліцейського виду дисциплінарного стягнення.
Вирішуючи питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та з`ясовуючи склад дисциплінарного проступку в його діях, суд зазначає наступне.
По тексту позовної заяви позивач стверджує, що ним не залишалася автоматична зброя без нагляду.
Однак, суд зауважує, що вказані доводи позивача спростовуються поясненнями ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які були відібрані під час проведення службового розслідування.
В свою чергу, позивачем не надано будь-якого доказу, який спростовував би вищенаведені пояснення осіб.
Таким чином, факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку та склад вказаного проступку (залишення зброї (автоматичної) без нагляду) належним чином встановлено висновком службового розслідування.
В свою чергу, матеріали справи не містять будь-яких доказів, які спростовують вчинення позивачем дисциплінарного проступку, або спростовують обставини, викладені у висновку за результатом службового розслідування.
Стосовно доводів позивача, що комісією не враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу позивача, ступінь вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку та ставлення позивача до служби, суд зазначає наступне.
Суд звертає увагу, що в ході розгляду справи про службове правопорушення позивач не скористався своїми правами стосовно подання пояснень, документів та матеріалів, що спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку, не повідомив про причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, не зазначив обставини, що знімають з позивача звинувачення, а також не навів обставин, які обумовлюють пом`якшення дисциплінарного стягнення, а саме: усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку; вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Також суд зазначає, що доказів, які підтверджують обставини, які обумовлюють пом`якшення відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, позивачем до суду також не надано.
Вирішуючи питання про необхідність повідомлення поліцейського про початок і підстави проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.
Відповідно до п.7 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України №70 від 01.02.2016 року, (далі Інструкція) визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя).
Підпунктом 6 пункту 10 Інструкції встановлено, що категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.
Суд зазначає, що розгляд справи про службове правопорушення здійснювався в порядку письмового провадження, який на підставі пункту 7 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, та не передбачає повідомлення та (або) виклику учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів, в свою чергу, позивач відмовився від надання письмових пояснень про порушення службової дисципліни, що підтверджується актом фіксації відмови від надання письмових пояснень №78/05-01 від 02.03.2022 року, який наявний в матеріалах справи.
З огляду на вищенаведене, суд доходить висновку про відсутність підстав у дисциплінарної комісії для повідомлення поліцейського стосовного якого проводиться службове розслідування про початок і підстави проведення службового розслідування.
Таким чином, доводи позивача про необхідність повідомлення про початок і підстави проведення службового розслідування є необґрунтованими та такими, які не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваних наказів.
Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваних наказів.
Оскільки позовні вимоги в частині скасування оскаржуваних наказів задоволенню не підлягають, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення похідних позовних вимог в частині поновлення позивача на займаній посаді та стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку.
Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладених в постановах Верховного Суду.
Згідно ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство України, враховуючи висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» про визнання протиправними та скасування наказів.
Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Державної установи «Криворізька академія патрульної поліції» про визнання протиправними та скасування наказів відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Горбалінський