Справа № 356/257/22
Суддя: Капшученко І. О.
Дата ухвалення: 2022-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2-а/356/8/22
справа № 356/257/22

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.07.2022 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Березань) Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії БАВ № 624125 від 22.06.2022

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Березань) Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії БАВ № 624125 від 22.06.2022.

Проаналізувавши матеріали вказаної позовної заяви, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно положень ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Поважність причин пропуску встановленого строку на подачу позову має бути належним чином доведена особою, яка звертається до суду.

Отже, ст. 289 КУпАП є спеціальною нормою права для правовідносин, які виникають при розгляді справ про адміністративні правопорушення, а тому повинна в обов`язковому порядку застосовуватись при визначенні строку звернення до суду в адміністративному судочинстві зі скаргою (адміністративним позовом) на постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, за змістом ч. 1 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За правилами, встановленими ч. 2 ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 5 ст. 94 КАС України).

Положеннями п.п. 6, 7 розділу 10 глави ІІ наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» від 18.06.2015 № 1000/5, визначено, що копія документа повинна відповідати оригіналу, тобто повністю відтворювати інформацію оригіналу і всі його зовнішні ознаки або їх частину. Не допускається виготовляти копії документів з нерозбірливим текстом, підчистками, приписами та іншими необумовленими виправленнями.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАВ № 624125 винесена 22.06.2022.

З позовом до суду позивач звернувся лише 15.07.2022, тобто поза межами процесуального строку звернення до адміністративного суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на звернення з даним позовом до суду, позивач посилався на ту обставину, що копію вказаної постанови про накладення адміністративного стягнення отримав лише 12.07.2022 під час ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення № 356/228/22.

Разом з тим, жодних документальних підтверджень вказаного факту позивачем при зверненні до суду з позовом надано не було.

Окрім того, долучені позивачем до позову копії письмових доказів не засвідчені належним чином, а копія оскаржуваної постанови, долучена позивачем до позову, неякісно виготовлена засобами копіювально-розмножувальної техніки та не відображує всіх її реквізитів, в тому числі, і графи 9 з реквізитом «підпис особи, притягнутої до адміністративної відповідальності, запис про відмову від підпису або отримання копії постанови», а також графи щодо надсилання копії постанови поштою.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З урахуванням наведеного, в адміністративному позові позивачем належним чином не обґрунтовано причини пропуску строку на звернення з позовом до суду, а ті причини, на які вказує позивач, жодним чином не доведені, тому є неповажні.

Окрім того, згідно з положеннями п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Так, згідно з ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.ч. 1-2 ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 2 ст. 126 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч. 2 ст. 126 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, належним відповідачем у таких справах є відповідний орган, на який положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Вказана правова позиція неодноразово висловлювалась в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а (адміністративне провадження № К/9901/12750/18), від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17 (адміністративне провадження № К/9901/18761/18), від 02.09.2020 у справі № 162/445/16-а (адміністративне провадження № К/9901/44444/18), від 17.09.2020 у справі № 300/1006/16-а (адміністративне провадження № К/9901/16348/18), від 17.09.2020 у справі № 401/3635/16-а (адміністративне провадження № К/9901/34702/18), від 17.09.2020 у справі № 398/1310/17 (адміністративне провадження № К/9901/607/18), висновки якого щодо застосування норм права до спірних правовідносин суд враховує відповідно до положень ч. 5 ст. 242 КАС України.

Так, згідно з п. 11 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 23 вказаного вище Закону № 580-VIII у випадках, визначених законом, поліція здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Положеннями ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають центральний орган управління поліцією та територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції, відповідно до положень ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію», утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції.

Перелік територіальних органів Національної поліції затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2015 № 73, до яких відноситься, зокрема, й Головне управління Національної поліції в Київській області.

В той час, згідно з наказом Національної поліції України від 24.12.2020 № 1034 дск Сектор поліцейської діяльності № 1 (м. Березань) Броварського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області є територіальним (відокремленим) підрозділом Головного управління Національної поліції України в Київській області.

Крім того, за змістом п. 4 ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що 22.06.2022 поліцейським Стародубом А. І. винесено постанову серії БАВ № 624125 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, разом з тим, в прохальній частині позовної заяви позивач просить поновити строк на оскарження та скасувати постанову серії НК № БАВ № 624125 від 22.06.2022.

Також всупереч положенням п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160-161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, проаналізувавши подану позивачем позовну заяву, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху на підставі ч. 1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України, у зв`язку з тим, що подана з пропущенням процесуального строку на звернення до суду та без додержання вимог ст.ст. 160, 161 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121-123, 160-161, 169 КАС України, ст. 289 КУпАП, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Березань) Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії БАВ № 624125 від 22.06.2022 - залишити без руху, надавши позивачу строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Капшученко