Справа № 640/993/21
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2022-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/993/21 Суддя (судді) першої інстанції: Добрівська Н.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.

за участю секретаря Ковтун К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи - Національне агентство України з питань державної служби, Державна екологічна інспекція України, ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування результатів виконання завдань, висновку, розпорядження, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Кабінету Міністрів України, треті особи - Національне агентство України з питань державної служби, Державна екологічна інспекція України, ОСОБА_2 , в якому просив суд:

- визнати протиправними та скасувати результати виконання завдань у 2020 році державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади якого здійснюється Кабінетом Міністрів України, у частині виставлення балів та негативної оцінки першому заступнику Голови Держекоінспекції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2020 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України, затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.12.2020 №1568-р «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2020 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України», у частині оцінювання результатів службової діяльності першого заступника Голови Держекоінспекції ОСОБА_1 у 2020 році;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 14.12.2020 №1568-р «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2020 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України», у частині затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності першого заступника Голови Держекоінспекції ОСОБА_1 у 2020 році.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2021 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким задовольнити позов у повному обсязі у повному обсязі. В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що суд першої інстанції протиправно не залучив Державну екологічну інспекцію України у якості співвідповідача та не зробив висновок про те, що дії Голови ДЕІ ОСОБА_2 із визначення результатів виконання апелянтом завдань були протиправними, підготовлені ним пропозиції були не належним чином обґрунтовані. Апелянт зазначив, що суд першої інстанції не надав жодної оцінки про те, що суб`єкт призначення в особі Уряду мав здійснити об`єктивний розгляд всіх матеріалів, внесених на розгляд КМУ разом з проектом розпорядження НАДС, а також мав законні підстави скористатися правом на проведення додаткової оціночної співбесіди з позивачем та за результатами затвердити висновок з позитивною або відмінною оцінкою, а не виключно з негативною оцінкою, що регламентовано п.30 Порядку проведення щорічного оцінювання.

У апеляційній скарзі позивач також просив залучити Держекоінспекцію як співвідповідача.

Згідно ч. 3 ст.48 КАС України суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Залучення співвідповідача на стадії перегляду судом апеляційної інстанції рішення суду першої інстанції нормами КАС України не передбачено.

З огляду на наведене, порадившись на місці, колегія суддів протокольною ухвалою вирішила відмовити у задоволенні клопотання позивача про залучення співвідповідача.

Кабінетом Міністрів України, Національним агентством України з питань державної служби та Державною екологічною інспекцією України було подано відзиви на апеляційну скарги в яких вони просили залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 05.02.2020 №75-р ОСОБА_1 призначено першим заступником Голови Державної екологічної інспекції України з дати початку фактичного виконання ним посадових обов`язків строком на п`ять років.

11.02.2020 позивачу як першому заступнику Голови Держекоінспекції визначено завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», на 2020 рік, про що позивач ознайомлений в той же день.

Позивачем складено Звіт «Про виконання завдань в період з 05.02.2020 по 30.10.2020 першим заступником Голови Державної екологічної інспекції України - першим заступником Головного державного інспектора України з охорони навколишнього природного середовища ОСОБА_1».

12.11.2020 Головою Держекоінспекції складено Пропозиції щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», за 2020 рік (далі по тексту - Пропозиції), за змістом яких досягнутий результат відповідно до показників результативності, ефективності та якості за завдання під порядковим номером 1 «Контроль за організацією та здійсненням позапланових заходів державного нагляду (контролю) у Держекоінспекції та її територіальних і міжрегіональних територіальних органах» оцінений у два бали, за порядковим номером 2 «Участь у комплектуванні штату Держекоінспекції» - в один бал; середній бал - 1,5. Вказані пропозиції містять наведені Головою Держекоінспекції обґрунтування та деталізацію застосованих балів за виконання завдань.

Супровідним листом №10069/6.1/6-20 від 18.11.2020 Держекоінспекція направила позивачу Пропозиції для ознайомлення та надання, у разі наявності, зауважень із відповідним обґрунтуванням.

23.11.2020 позивачем на ім`я Голови Держекоінспекції викладені зауваження стосовно пропозицій останнього щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А».

24.11.2020 Національним агентством України з питань державної служби на підставі одержаних пропозицій розроблено проект розпорядження про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А» та разом з пояснювальною запискою до проекту та матеріалами до нього (у тому числі і зауваженнями позивача) внесено на розгляд Кабінету Міністрів України.

14.12.2020 Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження № 1568-р «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2020 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України», на підставі якого, першому заступнику Голови Держекоінспекції ОСОБА_1, було затверджено висновок про негативну оцінку.

Позивач не погоджуючись з оцінкою його службової діяльності, звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАСУ) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України "Про державну службу" №889-УІ 11 (далі - Закон №889-УІ 11).

Згідно із частиною першою та другою статті 44 Закону № 889-УІІІ результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Згідно частини третьої наведеної норми Закону № 889-VIII оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.

Відповідно до приписів частин третьої, четвертої, п`ятої статті 44 Закону № 889-УІІІ, оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А"- здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення. За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення), (частина шоста статті 44 Закону № 889-УІ11).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону, (частина десята статті 44 Закону № 889-УІ 11)

Відповідно до частини одинадцятої статті 44 Закону № 889-УІІІ, порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України постановою від 23 серпня 2017 року № 640 затвердив Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - Порядок № 640).

Порядок визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "А", "Б" і "В" (далі -оцінювання).

Оцінювання проводиться на підставі ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності держслужбовця, визначених з урахуванням його посадових обов`язків, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 8 Порядку № 640).

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню), (пункт 9 Порядку № 640).

Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.

Визначені державному службовцю завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії - у державного службовця та його безпосереднього керівника.

Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року: у разі призначення (переведення) на посаду державної служби або виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 14 цього Типового порядку, - протягом десяти робочих днів після такого призначення (переведення) або виходу на роботу; у разі проведення повторного оцінювання - протягом п`яти робочих днів після завершення такого оцінювання (крім випадку отримання негативної оцінки за результатами повторного оцінювання).

Пунктом 22 Порядку № 640 передбачено, що державні службовці, які займають посади державної служби категорії «А», не пізніше двох тижнів з дня прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань складають звіт у довільній формі про свою службову діяльність щодо виконання відповідних завдань і ключових показників (далі - звіт), що подається особі, яка буде проводити оціночну співбесіду відповідно до пункту 23 цього Порядку.

З метою обговорення питання щодо виконання поставлених завдань і ключових показників, дотримання загальних правил етичної поведінки та вимог у сфері запобігання корупції з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А», проводиться оціночна співбесіда (пункт 23 Порядку № 640).

Проведення оціночної співбесіди, визначення результатів виконання завдань, підготовка пропозицій за формою згідно з додатком 3 здійснюється керівником центрального органу виконавчої влади - стосовно своїх заступників.

У п.28 Порядку №640 визначено, що служба управління персоналом державного органу, в якому працює такий державний службовець, протягом десяти робочих днів після отримання відповідних пропозицій надсилає їх, а також завірені в установленому порядку копії завдань і ключових показників та звіту щодо виконання поставлених завдань і ключових показників відповідному суб`єкту призначення.

Проект розпорядження Кабінету Міністрів України про визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України, розробляє та вносить в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України НАДС. Такий проект розпорядження на засіданні Кабінету Міністрів України представляє Міністр Кабінету Міністрів України (пункт 15 Порядку № 640).

Згідно пункту 29 Порядку № 640, якщо суб`єктом призначення державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», є Кабінет Міністрів України, зазначені документи в порядку, передбаченому пунктом 28 цього Порядку, надсилаються до НАДС, яке узагальнює надіслані пропозиції, розробляє проект розпорядження про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А», і вносить його (із зазначеними пропозиціями, а також копіями завдань і ключових показників та звітів щодо виконання затверджених завдань і ключових показників за звітний період в електронній формі) в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України. Такий проект розпорядження на засіданні Кабінету Міністрів України представляє Міністр Кабінету Міністрів України.

Відповідно до п. 5 § 32 глави 2 розділу 4 Регламенту Кабінету Міністрів України, проекти актів Кабінету Міністрів оформляються згідно з Правилами підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 № 870.

До проекту акта Кабінету Міністрів додається пояснювальна записка (додаток 4). До пояснювальної записки додаються довідкові та інші інформаційно-аналітичні матеріали, що обґрунтовують необхідність прийняття акта (п. 1 § 50 глави 5 розділу 4 Регламенту).

Пояснювальна записка до проекту розпорядження Кабінету Міністрів в обов`язковому порядку повинна містити таку інформацію: мета; обґрунтування необхідності прийняття акта; основні положення проекту акта; правові аспекти; фінансово-економічне обґрунтування.

Як зазначалось вище по тексту постанови, НАДС за результатами узагальнення пропозицій 09.12.2020 складено пояснювальну записку до оскаржуваного розпорядження із обґрунтуванням мети, суті проекту, зазначено про відсутність сфери компетенції інших органів стосовно врегульованих питань. Проект розпорядження Кабінету Міністрів України «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2020 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України», пояснювальна записка до проекту та матеріали нього НАДС передано на розгляд Уряду.

Згідно ст. 117 Конституції України та статті 49 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» Кабінет Міністрів України в межах своєї компетенції видає постанови і розпорядження, які є обов`язковими до виконання.

Частиною першою статті 51 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» визначено, що постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України приймаються на засіданнях Кабінету Міністрів України шляхом голосування більшістю голосів від посадового складу Кабінету Міністрів України, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону.

До повноважень Уряду у сфері вдосконалення Державного управління та державної служби, серед іншого, належить: здійснення заходів щодо кадрового забезпечення органів виконавчої влади; розробка і здійснення заходів, спрямованих на вдосконалення системи органів виконавчої влади з метою підвищення ефективності їх діяльності та оптимізації витрат, пов`язаних з утриманням апарату управління; організація проведення єдиної державної політики у сфері державної служби (п.6 ч.1 ст. 20 Закону України «Про Кабінет Міністрів України»).

Відповідно до статті 44 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наявні у справі докази дають суду підстави для визнання оскаржуваного розпорядження від 14.12.2020 №1568-р «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2020 році державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади яких здійснюється Кабінетом Міністрів України» таким, що прийнятий з дотриманням наведених вище положень законодавства, якими регулюються спірні правовідносини, у порядку і в спосіб ними визначеними. Порушень з боку уповноважених органів і посадових осіб вищевикладеної процедури проведення оцінювання результатів службової діяльності позивача як державного службовця, що займав посаду державної служби категорії «А», судом не виявлено.

Доводи апелянта про те, що суб`єкт призначення в особі Уряду мав здійснити об`єктивний розгляд всіх матеріалів, внесених на розгляд КМУ разом з проектом розпорядження НАДС, а також мав законні підстави скористатися правом на проведення додаткової оціночної співбесіди з позивачем та за результатами затвердити висновок з позитивною або відмінною оцінкою, а не виключно з негативною оцінкою, що регламентовано п.30 Порядку проведення щорічного оцінювання про те, що суб`єкт призначення в особі Уряду мав здійснити об`єктивний розгляд всіх матеріалів, внесених на розгляд КМУ разом з проектом розпорядження НАДС, а також мав законні підстави скористатися правом на проведення додаткової оціночної співбесіди з позивачем та за результатами затвердити висновок з позитивною або відмінною оцінкою, а не виключно з негативною оцінкою, що регламентовано п.30 Порядку проведення щорічного оцінювання, колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки ні Закон України «Про Кабінет Міністрів України», ні Порядок № 640 не покладають на відповідача обов`язку здійснювати детальну перевірку пропозицій і зауважень на викладені у ньому обґрунтування, які вносяться для розгляду на засідання Уряду Національним агентством України з питань державної служби, що уповноважений законодавцем здійснювати узагальнення надісланих пропозицій і розробляти проект розпорядження.

Щодо інших позовних вимог суд першої інстанції вірно зазначив, що останні не підлягають задоволенню з огляду на обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, а саме оскарження дій саме Кабінету Міністрів України щодо погодження спірним розпорядженням результатів виконання завдань у 2020 році державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А», призначення на посаду та звільнення з посади якого здійснюється Кабінетом Міністрів України та висновку щодо оцінювання таких результатів, який позбавляє можливості суд оцінювати дії НАДС і Держекоінспекції в особі його Голови, на предмет дотримання ними положень законодавства при проведенні оцінювання і узагальнення результатів такого оцінювання.

Стосовно доводів позивача про те, що суд першої інстанції протиправно не залучив Державну екологічну інспекцію України у якості співвідповідача та не зробив висновок про те, що дії Голови ДЕІ ОСОБА_2 із визначення результатів виконання апелянтом завдань були протиправними, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.3-7 ст.48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

В даному випадку суд першої інстанції зважаючи на положення частини п`ятої статті 48 КАС України та враховуючи стадію судового процесу, на якій заявлено таке клопотання і особливості розгляду справи колегіальним складом суду правильно відмовив у задоволенні клопотання про залучення співвідповідача.

Колегія суддів враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи наведене у сукупності колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 27.07.2022.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Н.М. Єгорова

А.Ю. Коротких