Справа № 810/2578/18
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 липня 2022 року Київ № 810/2578/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши заяву про заміну сторони виконавчого провадження та способу виконання судового рішення в межах матеріалів адміністративної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Добробут" до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії ,

в с т а н о в и в:

рішенням КОАС від 11.07.2018 р., яке залишено без змін постановою ШААС від 21.11.2018 та набрало законої сили 21.11.2018, вимоги ТОВ "Добробут" до ГУ ДФС у Київській області були задоволені, визнані протиправними та скасовані рішення ГУ ДФС у Київській області від 11.04.2018 р. №644105/32545701; від 23.04.2018 р. №661871/32545701 та №6611872/32545701 з одночасним зобов`язанням ГУ ДФС у Київській області зареєструвати податкові накладні ТОВ "Добробут" від 22.03.2018 р. №8; від 23.03.2018 р. №9 та від 30.03.2018 р. №10.

30.11.2021, до суду надійшла заява представника ГУ ДПС у Київській області про заміну сторони виконавчого провадження з ГУ ДФС у Київській області () на ГУ ДПС у Київській області () та зміни способу виконання пункту 3 резолютивної частини рішення КОАС від 11.07.2018 шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні ТОВ "Добробут" від 22.03.2018 р. №8; від 23.03.2018 р. №9 та від 30.03.2018 р. №10, яка була передана на розгляд судді 14.07.2022, що підтверджується актом відділу документального забезпечення і контролю Київського окружного адміністративного суду №1 від цієї ж дати у складі начальника ВДЗК Тарай О.М.; заступника начальника ВДЗК Ільєвої Ю.А.; секретаря судового засідання ВДЗК Волосян Ю.М. та завідувача архіву ВДЗК Самошина І.С..

Дослідивши заяву та долучені до неї документи, суд вважає за необхідне повернути її без розгляду, беручи до уваги наступне:

положеннями ч.1 ст.55 КАС України передбачено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Відповідно до вимог ч. 3 вказаної норми юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Згідно із ч.1 ст.57 КАСУ, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Також, приписами ст.131-2 Конституції України встановлено, що представництво іншої особи в суді здійснює виключно адвокат. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Аналогічна правова норма закріплена також у пп.11 п.16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України якою визначено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах здійснюється виключно адвокатами з 1 січня 2020 року.

При цьому, суд зазначає, що приписами підпункту 19 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення КАС України" передбачено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням пп.11 п.16-1 розділу XV "Перехідні положення Конституції України", а відповідно до вимог ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

З аналізу наведених норм законодавства слідує, що з 01 січня 2020 року суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі (за виключенням справ щодо захисту соціальних прав, щодо виборів, референдумів та малозначних спорів) через свого керівника, члена виконавчого органу або іншу особу, уповноважену діяти від його імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво суб`єкта владних повноважень), або через представника, яким є адвокат або прокурор.

Суд звертає увагу на те, що пп.11 п.16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України врегульовані лише питання представництва.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.59 КАСУ, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. Повноваження представника чинні протягом часу провадження у справі, якщо інший строк не зазначено у довіреності.

Частиною 4 ст. 59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Таким чином, наведеними положеннями КАСУ унормовано порядок звернення до суду із позовною заявою представника юридичної особи. Таке повноваження повинно бути оформлено довіреністю за підписом особи, уповноваженої на це законом чи установчими документами та/або ордером адвоката.

У свою чергу, порядок і умови надання правової допомоги, права й обов`язки адвокатів та інших фахівців у галузі права, які беруть участь в адміністративному процесі і надають правову допомогу, визначаються КАС України та Законом України від 05.07.2012 № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05 липня 2012 року № 5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Згідно з частиною першою статті 26 Закону №5076, адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1)договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до частини другої статті 26 Закону №5076, ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Типова форма ордера на надання правової допомоги, встановлена у Додатку №1 до вказаного Положення, а також у Додатку №1 до Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 №36.

Як вбачається із заяви про заміну сторони виконавчого провадження та зміни способу виконання рішення, поданої від імені ГУ ДПС у Київській області, яке є органом державної влади, вона підписана представником ГУ ДПС у Київській області - заступником начальника відділу супроводження в судах податкових спорів щодо оскарження дій та представництва інтересів ДПС управління супроводження судових справ ГУ ДПС у Київській області Стаднюк В.А., на підтвердження повноважень якої надана копія наказу про переведення Стаднюк В.А. на посаду заступника начальника відділу супроводження в судах податкових спорів щодо оскарження дій та представництва інтересів ДПС управління супроводження судових справ ГУ ДПС у Київській області від 17.05.2021 №322-"О" та копія витягу з ЄДР.

У Єдиному реєстрі адвокатів України також відсутні відомості про те, що Стаднюк В.А. має статус адвоката і такого документа до заяви не додано.

Вирішуючи питання щодо повернення заяви про заміну сторони виконавчого провадження та зміни способу виконання рішення без розгляду, судом використовується правовий висновок Верховного Суду, викладений в ухвалі у справі №160/6823/19, де зазначено таке: "... внесеними до КАС Законом №309-IX розширено перелік випадків самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт). Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження.

Разом з цим, надана на підтвердження повноважень Стаднюк В.А. діяти від імені заявника роздруківка витягу з ЄДР не відповідає жодним визначеним законом критеріям для підтвердження права керівника чи представника юридичної особи на участь у розгляді справи, в тому числі і шляхом підписання заяви.

Так, статус відомостей ЄДРПОУ визначено Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", де у ч.4 ст. 10 вказано, що відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються виключно для ідентифікації юридичної особи, в той час як суд перевіряє адміністративну правосуб`єктність представника юридичної особи на вчинення юридично значимих дій від її імені, тому відомості про ідентифікацію юридичної особи не є підтвердженням повноважень УСЗН на підписання позовної заяви.

Адміністративно-процесуальна правосуб`єктність виступає самостійною правовою категорією та свідчить про правову здатність суб`єкта мати права і обов`язки, бути їх носієм на будь-якій стадії їх прояву, а також відповідати за неправомірну реалізацію та виконання.

Спосіб реалізації адміністративної правосуб`єктності визначає і зміст поняття «форма участі в адміністративних правовідносинах» та вказує, через який суб`єктний склад юридичні особи публічного чи приватного права, що створені публічно-правовими утвореннями, реалізовують свою адміністративну дієздатність.

Формою реалізації адміністративної правосуб`єктності юридичної особи є правова підстава, завдяки якій юридична особа вступає в адміністративні правовідносини, набуваючи прав та обов`язків, в межах визначеного обсягу правосуб`єктності. У такому розрізі форма реалізації юридичною особою правосуб`єктності є схожою із юридичним фактом як підставою виникнення, зміни та припинення відповідних правовідносин.

Для юридичних осіб видами форм реалізації адміністративної правосуб`єктності виступають, в тому числі, статутні документи, рішення органів управління юридичної особи (загальних зборів, виконавчих органів тощо), адже функції локальних корпоративних актів полягає у забезпеченні належного рівня нормативно-правового регулювання делегованих представникам юридичної особи повноважень, заповнення прогалин, задля забезпечення дієвості чинних норм законодавства шляхом встановлення механізмів їх реалізації.

За відсутності у представника юридичної особи-суб`єкта владних повноважень відповідного акту, закону, положення, договору чи рішення, яким вони уповноважені діяти в порядку само представництва, така особа не має права на реалізацію правосуб`єктності юридичної особи, тобто на підставі наданих суду документів (копія витягу з ЄДРПОУ та копія наказу) ОСОБА_1 не має права на реалізацію правосуб`єктності ГУ ДПС у Київській області.

Також, суд не приймає у якості доказу повноважень представника заявника в судових інстанціях копію наказу про переведення ОСОБА_1 на посаду заступника начальника відділу супроводження в судах податкових спорів щодо оскарження дій та представництва інтересів ДПС управління супроводження судових справ ГУ ДПС у Київській області від 17.05.2021 №322-"О", оскільки це є лише доказом її трудових відносин з суб`єктом владних повноважень, за відсутності визначення переліку її прав та обов`язків як представника у суді.

Таким чином, всі представлені ОСОБА_1 документи не дають їй права на підписання заяви від імені ГУ ДПС у Київській області.

Крім того, за даними ЄДРПОУ ГУ ДФС у Київській області з 02.08.2019 перебуває в стані припинення.

За приписами ч.1 ст.379 КАСУ, умовою звернення до суду із заявою про заміну строни виконавчого провадження заінтересованої особи є вибуття однієї із сторін виконавчого провадження

Станом на день подання заяви жодна із сторін виконавчого провадження не вибула із нього, так само як і не доведена наявність виконавчого провадження, таким чином ГУ ДПС у Київській області не набуває статусу заінтересованої особи у розумінні ст.379 КАСУ, а отже і права звернення до суду.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.169 КАСУ, позовна заява повертається у разі якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Приписами ч.6 ст. 7 КАСУ передбачено право суду застосовувати закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), при відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, а за відсутності такого закону виходити із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Приймаючи до уваги неврегульованість питання про повернення заяви про заміну сторони виконавчого провадження, поданою неповноважною особою, суд приходить до висновку про необхідність застосування до спірних відносин закону, який регулює подібні відносини.

Керуючись статтями 7, 55, 59, 169, 243, 248, 25, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

заяву про заміну сторони виконавчого провадження та зміну способу виконання рішення у справі №810/2578/18 повернути без розгляду.

Копію ухвали направити заявникам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.