Справа № 400/6393/21
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2022-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2022 р.м.ОдесаСправа № 400/6393/21
Головуючий в 1 інстанції: Мельник О.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради про визнання протиправною бездіяльності Департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради (далі Департамент), що полягає у відмові у видачі йому будівельного паспорта та зобов`язання видати будівельний паспорт на підставі заяви від 11.03.2021 року з доданими документами.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року позов задоволено частково. Суд визнав протиправними дії Департаменту щодо відмови у видачі будівельного паспорту на підставі заяви з додатками від 11.03.2021 року та зобов`язав відповідача ради повторно розглянути заяву позивача від 11.03.2021 року з додатками з врахуванням висновків суду в даній адміністративній справі. В решті позову було відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про відмову в позові.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що 11.03.2021 вх. № 739/12.01-46/21 позивач звернувся до відповідача із заявою та пакетом документів на видачу будівельного паспорта на забудову земельної ділянки загальною площею 0.0612 га за адресою: АДРЕСА_1 (далі Адреса).

листом №262/12.01-46 від 25.03.2021 року, з посиланням на наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 та ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідач прийняв рішення про відмову у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки за Адресою.

Також відповідач послався на те, що позивачем до поданих документів для отримання будівельного паспорту на забудову земельної ділянки не надано схему забудови М 1:500 з зазначенням місця розташування будівель та споруд на земельній ділянці після реконструкції, фасадів та планів поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів після реконструкції, що унеможливлювало визначити чи є збільшення геометричних розмірів будинку чи ні.

Крім того, відповідач посилався на відповідь від 14.09.2021 №37301/12.01-24/21-2 на його запит, згідно якої в пакеті документів, який було подано позивачем разом із заявою на видачу будівельного паспорту за Адресою, ескізні наміри забудови земельної ділянки були відсутні. Громадянином ОСОБА_1 в пакеті документі серед інших було подано, зокрема: 1 аркуш зі схемою з технічного паспорту БТІ, та 1 аркуш з копією плану з технічного паспорту БТІ, з яких не вбачалось збільшення зовнішньо геометричних параметрів фундаментів у плані.

Відмова у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки і стала підставою для звернення з даним позовом до суду.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем подано всі необхідні документи, що передбачені нормами Порядку №103, а дії відповідача, якими було повернуто пакет документів, не відповідають критеріям правомірності, обґрунтованості, пропорційності, що передбачені нормами ч.2 ст.2 КАС України, а зворотного відповідач не довів.

Поряд з цим, суд зазначив, що зобов`язання видати будівельний паспорт може бути втручанням в дискреційні повноваження відповідача, а тому суд дійшов висновку про необхідність зобов`язати Департамент повторно розглянути заяву позивача від 11.03.2021 року з додатками з врахуванням висновків суду в даній адміністративній справі.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції такими, що лише частково відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З матеріалів справи, а саме з прохальної частини апеляційної скарги вбачається, що рішення суду першої інстанції оскаржується лише в частині позовних вимог, які було задоволено, а тому, з врахуванням наведеного, колегія суддів переглядає рішення суду першої інстанції лише в цій частині.

Положеннями ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 27 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 05.07.2011 року № 103 було затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Так, пунктами 1.1-1.3 вказаного Порядку визначено, що цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами з питань містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Параметри забудови визначаються з урахуванням будівельних норм, що встановлюють вимоги до планування та забудови територій, а також встановлених чи визначених в установленому порядку режимів використання об`єктів всесвітньої спадщини, їх територій та буферних зон, пам`яток культурної спадщини, їх територій та зон охорони, історичних ареалів населених місць, історико-культурних заповідників, історико-культурних заповідних територій та їх зон охорони, охоронюваних археологічних територій.

Відповідно до п.2.1 зазначеного Порядку будівельний паспорт видається уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження заяви на видачу будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, до якої додаються:

копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, або заповіту, у разі якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, у разі якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту);

згода співвласника (співвласників) об`єкта нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту) (за умови перебування у спільній власності);

схема намірів забудови земельної ділянки (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо), за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку;

проектна документація (за наявності);

згода співвласника (співвласників) земельної ділянки на забудову (у разі розміщення нових об`єктів) (за умови перебування у спільній власності);

інформація про наявність у межах земельної ділянки режимоутворюючих об`єктів культурної спадщини та обмеження у використанні земельної ділянки у разі здійснення нового будівництва об`єкта (за наявності).

Судом першої інстанції вірно зазначено та з матеріалів справи вбачається, що позивачем до заяви до відповідача було додано: рішення Миколаївської міської ради від 15.03.2018 №35/42, копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на земельну ділянку та копія витягу з Державного реєстру про реєстрацію речових прав на нерухоме майно за Адресою, план земельної ділянки до реконструкції, план земельної ділянки після реконструкції, план першого поверху до реконструкції, план першого поверху після реконструкції, головний фасад будинку, бічний фасад будинку, аксонометрична проекція коридору.

На думку колегії суддів, наведений перелік поданої документації є достатнім для встановлення відповідачем факту наявност/відсутності збільшення геометричних розмірів будівлі, щодо якої позивач має намір здійснити забудову.

Доводи відповідача з приводу того, що позивачем не було подано ескізних намірів забудови земельної ділянки колегія суддів не приймає до уваги, оскільки вони спростовуються вищевказаними висновками та з огляду на положення ч.2 ст.77 КАС України, за якою в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Так, матеріали справи не містять, а відповідачем не було подано належних та достатніх доказів та матеріалів, які б деталізовували обсяг поданої позивачем документації.

Суд зазначає, що у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Зазначений принцип на думку суду передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності».

Колегія суддів приходить до висновку, що не запровадження відповідачем належних внутрішніх процедур, які будуть сприяти прозорості, зокрема, і в частині об`єктивного засвідчення переліку поданої заявником документації, не може бути підставою для покладення на такого заявника негативних наслідків.

Разом з тим, приймаючи оскаржуване рішення про зобов`язання Департамента повторно розглянути заяву позивача, суд першої інстанції зважав, що зобов`язання видати будівельний паспорт може бути втручанням в дискреційні повноваження відповідача.

Колегія суддів не погоджується з вказанимим висновками та зазначає про відсутність в даних спірних правовідносинах у відповідача, як суб`єкта владних повноважень, дискреційних повноважень під час вирішення питання про надання будівельного паспорту.

Згідно Рекомендацій Комітету Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, дискреційні повноваження, це повноваження суб`єкта владних повноважень, закріплені у законодавстві, обирати у конкретній ситуації між альтернативами управлінськими рішеннями, кожне з яких є правомірним, разом з тим, з аналізу спірних правовідносин вбачається, що повноваження відповідача в даному випадку не мають ознак дискреційності, оскільки визначальною обставиною в даному випадку для видачі будівельного паспорту є подання заявником документації в належному обсязі та факт зміни геометричних розмірів будівлі і в разі наявності таких обставин для відповідача існує лише один правомірний варіант поведінки суб`єкта владних повноважень в частині видачі будівельного паспорта. За законом у відповідного органу немає вибору між декількома можливими правомірними рішеннями. Тому вищезазначені повноваження не є дискреційними.

При цьому, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо зобов`язання Департаменту повторно розглянути заяву позивача з додатками з врахуванням висновків суду в даній адміністративній справі, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не було досліджено вказаних відомостей належним чином та не надана їм правова оцінка.

Тому, враховуючи все вищезазначене у сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії є частково обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в частині саме з вказаних підстав.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно надана оцінка обставинам справи, однак допущено часткове порушення норм матеріального та процесуального права, тому оскаржуване рішення підлягає зміні в мотивувальній частині.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради - залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року змінити в мотивувальній частині у викладеній редакції.

В решті рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Федусик А.Г.
Судді Бойко А.В. Шевчук О.А.