Справа № 120/5397/22
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

25 липня 2022 р. Справа № 120/5397/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 , ОСОБА_2

до: Вороновицької селищної ради

про: визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Вороновицької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Так, пунктом 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2481,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання адміністративного позову із однією вимогою немайнового характеру становить 992,40 грн.

За змістом позовних вимог позивачі просять: визнати протиправною бездіяльність відповідача стосовно не розгляду у передбачений законодавством спосіб клопотань ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 30.12.2021 про видачу дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею 2,0 га за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної форми власності на території Степанівської сільської ради Вінницького району Вінницької області (за межами населеного пункту); зобов`язати Вороновицьку селищну раду у передбачений Земельним кодексом України строк розглянути клопотання позивачів від 30.12.2021 про видачу дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею 2,0 га за рахунок земель сільськогосподарського призначення державної форми власності на території Степанівської сільської ради Вінницького району Вінницької області (за межами населеного пункту) та видати за наслідком їх розгляду рішення по суті порушеного у клопотання питання у відповідності до вимог ст. 118 Земельного кодексу України.

До позовної заяви позивачами долучено дві заяви від 30.12.2021, одна з яких подана від імені ОСОБА_1 , а інша від імені ОСОБА_2 . Відтак, кожен з позивачі звернувся до Вороновицької селищної ради з окремими заявами щодо надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, бездіяльність щодо розгляду яких слугувала підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Отже, за звернення до суду з даним позовом підлягає сплаті судовий збір у розмірі - 1984,80 грн. (992,40 х 2).

Разом із тим, до матеріалів позовної заяви позивачами не додано жодних доказів сплати судового збору.

Водночас, до позовної заяви долучено заяву ОСОБА_1 , за змістом якої він просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 28.01.2022 ОСОБА_1 немає жодних доходів.

Надаючи оцінку доводам ОСОБА_1 щодо наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

- або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

При цьому, суд звертає увагу, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, на підтвердження незадовільного майнового стану ОСОБА_1 надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, відповідно до яких інформація про доходи ОСОБА_1 за період з 4 кварталу 2020 року по 3 квартал 2021 року відсутня.

Водночас суд звертає увагу, що ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" містить чіткі приписи, яким встановлено, що суд може звільнити від сплати судового зору, якщо його сума перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Оскільки з позовною заявою позивач звернувся до суду у 2022 році, то ОСОБА_1 може бути звільненим від сплати судового збору в разі якщо його сума перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за 2021 рік. Однак, стороною позивача не надано доказів щодо його доходів за четвертий квартал 2021 року, що позбавляє суду можливості встановити розмір доходів позивача у цей період.

Окрім того, досліджуючи питання щодо звільнення від сплати судового збору, суд враховує висновки викладені в ухвалі Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 05.01.2022 у справі №160/139/20 та зазначає наступне.

Для звільнення від сплати судового збору позивач має довести існування таких фінансових труднощів та такий майновий стан, що надає підстави вважати за можливе звільнити таку особу від сплати судового збору.

У контексті відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити його та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Враховуючи, що відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Суд вважає, що додані позивачем документи не можуть бути безумовними доказами підтвердження незадовільного майнового стану ОСОБА_1 , оскільки не свідчать про відсутність у нього інших джерел доходів.

Отже, для застосування судом положень частини 1 статті 133 КАС України та Закону України "Про судовий збір" повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі", вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

З огляду на зазначене, суд не вбачає на даний момент підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, з огляду на наявні в матеріалах справи докази.

У свою чергу, щодо сплати судового збору ОСОБА_2 , матеріали позовної заяви не містять ані клопотання про звільнення від сплати судового збору, ані квитанції, яка б підтверджувала сплату останнього у розмірі 992,4 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків останньої шляхом надання документу, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 1984,80 грн. за такими реквізитами: ГУК у Він. обл./м.Вінниця/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок:UA4002856; призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд або надати докази, які підтверджують наявність підстав для звільнення позивачів від сплати судового збору.

Окрім того, суд зазначає, що матеріали позовної заяви не містять належних доказів на підтвердження права ОСОБА_1 на звернення до Вінницького окружного адміністративного суду з даним позовом в інтересах ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Вороновицької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачам 10-денний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, визначених у мотивувальній частині ухвали, а саме: надати документ, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 1984,80 грн. за такими реквізитами: ГУК у Він. обл./м.Вінниця/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок: UA4002856; призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд або надати докази, які підтверджують наявність підстав для звільнення позивачів від сплати судового збору.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна