Справа № 520/1215/22
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

25 липня 2022 р. Справа № 520/1215/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_1 ) до Міністерства юстиції України (вул. Городецького, буд. 13, м. Київ, 01001, 00015622), Північно - Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції (вул. Нетіченська, буд. 14, м. Харків, 61010, 40867285) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, Північно - Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції, в якому з урахуванням уточнень просить суд:

- визнати дії Міністра юстиції щодо прийняття рішення про затвердження структури 10.01.2020 року Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції без посади заступника начальника з питань дотримання прав засуджених та осіб, взятих під-варту на підставі протоколу № 1 наради АДКВС від 12.02.2020 року без правової визначеності однієї з трьох підстав, перерахованих в п. 1 ч. 1 ст. 87 ЗУ Про державну службу протиправними та безпідставними та на підставі цього зобов`язати Міністерство юстиції скасувати затвердження структури в частині посади ОСОБА_1 та скасувати наказ Міністерства юстиції від 14.01.2020 року № 203/к Про внесення змін до штату Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції, який видано на виконання вищезазначеної структури;

- визнати дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо надання неправдивої інформації в частині того, що протоколом № 1 наради АДКВС від 12.02.2020 року було визнано недоцільним збереження посади заступника начальника міжрегіонального управління за напрямом дотримання прав засуджених, (що стало підставою для прийняття Міністром юстиції рішення щодо скасування даної посади) протиправними та безпідставними;

- визнати бездіяльність Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції в частині не доведення до відома ОСОБА_1 інформації щодо протоколу № 1 наради АДКВС від 12.02.2020 року, який надійшов на адресу Управління від Департаменту, що унеможливило надання позивачу можливості відразу оскаржити даний протокол та відстоювати свої трудові права з урахуванням протоколу, протиправною та безпідставною.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.01.2022 р. адміністративний позов залишено без руху. Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору залишено без задоволення. Надано позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви десяті днів з моменту отримання ухвали. Повідомлено позивачу про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду: 1) оригіналу квитанції про сплату судового збору на суму 1984,80 грн. за вимоги немайнового характеру за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або докази звільнення особи від сплати судового збору; 2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду в якій вказати інші підстави для поновлення строку, у випадку їх наявності або надати докази того, що строк звернення до суду не пропущено; 3) клопотання про залучення до участі в справі вказаних третіх осіб з обґрунтуванням, яким чином судове рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки цих осіб; 4) уточнену позовну заяву, в якій визначити або належного відповідача, або заявити позовні вимоги до кожного з вказаних у позові відповідачів.

З 31.01.2022 р. по 11.02.2022 р. суддя Рубан В.В. перебувала на лікарняному.

03.02.2022 року на зазначену ухвалу позивачем надано уточнену позовну заяву до якої долучено: 1) лист МЮ від 19.01.2022 року, 2) клопотання про залучення Регіональної профспілкової організації в якості третьої особи, 3) заяву про поновлення строку, 4) заяву щодо звільнення та (або) відстрочення судового збору, 5) довідку з Центру зайнятості на підтвердження перебування позивачки на облік в центрі зайнятості та несплати ЄСВ за позивачку, 6) копії уточненої позовної заяви для сторін.

В обґрунтуванні заяви про поновлення строку позивач зазначила, що вона лише 13.01.2022 року дізналась про те, що протокол АДКВС від 12.02.2020 року не було доведено до відома керівництва МЮ, тобто МЮ постійно посилалося на даний протокол як на підставу прийняття Міністром юстиції рішення щодо скорочення її посади, а на справді даний протокол навіть не доведений до відома Міністра юстиції, що є окремою та належною підставою для його оскарження.

Також позивачем зазначено, що вона звертала увагу суду в справі 520/10516/20 на те, що припинення державної служби можливе лише у разі зміни умов діяльності або негативної оцінки держслужбовцю та що підстави перераховані в п. 1 ч. 1 ст. 87 ЗУ є різними та при вирішенні питання про скорочення посади та внесення змін до структури необхідно чітко зазначати правову підставу, передбачену п. 1 ч. 1 ст. 87 ЗУ Про державну службу, а не посилатися відразу на всі три без правової визначеності. Однак, судом не враховано правову позицію позивачки. Вважає , що НАДС є саме тим органом, який в праві надавати роз`яснення саме ЗУ Про державну службу. Тому з урахуванням цього, вважає, що викладена письмова позиція НАДС на підтвердження позиції Позивачки з даного питання є саме окремою підставою та достатньою для окремого розгляду даного спірного питання. Дану письмову позицію НАДС, позивачка отримала лише 29.12.2021 року.

Також позивач в обґрунтування заяви про поновлення строку звернення посилалася на постанови Кабінету Міністрів України, стосовно запровадження карантинних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУШ-19, спричиненої коронавірусом SARS - СоV-2.

Враховуючи вищенаведене, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску строку звернення до суду.

Між тим, суд не приймає до уваги вказані обставини як поважні причини пропуску строку звернення до суду з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивач в поданому адміністративному позові просить визнати дії Міністра юстиції щодо прийняття рішення про затвердження структури 10.01.2020 року Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції без посади заступника начальника з питань дотримання прав засуджених та осіб, взятих під-варту на підставі протоколу № 1 наради АДКВС від 12.02.2020 року без правової визначеності однієї з трьох підстав, перерахованих в п. 1 ч. 1 ст. 87 ЗУ Про державну службу протиправними та безпідставними та на підставі цього зобов`язати Міністерство юстиції скасувати затвердження структури в частині посади ОСОБА_1 та скасувати наказ Міністерства юстиції від 14.01.2020 року № 203/к Про внесення змін до штату Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції, який видано на виконання вищезазначеної структури та визнати дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо надання неправдивої інформації в частині того, що протоколом № 1 наради АДКВС від 12.02.2020 року було визнано недоцільним збереження посади заступника начальника міжрегіонального управління за напрямом дотримання прав засуджених, (що стало підставою для прийняття Міністром юстиції рішення щодо скасування даної посади) протиправними та безпідставними

Щодо посилання позивача на постанови Кабінету Міністрів України, стосовно запровадження карантинних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУШ-19, спричиненої коронавірусом SARS - СоV-2, суд зазначає наступне.

11.03.2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанови №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (з урахуванням постанов № 239 від 25.03.2020, № 291 від 22.04.2020, № 343 від 04.05.2020) та №392 від 20.05.2020 року "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" (з урахуванням постанови №500 від 17.06.2020), від 22 липня 2020 №641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (з урахуванням постанови від 26.08.2020 №760), відповідно до яких установлено з 12 березня до 31 жовтня 2020 року на усій території України карантин.

Згідно з пунктом 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Разом з тим, пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №731, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, строк звернення до суду був продовжений на строк дії карантину в період з 12.03.2020 року по 06.08.2020року .

17.07.2020 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 №731, згідно з яким внесено зміни до пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України та визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, строк звернення до суду, який закінчився у період дії карантину встановленого Кабінетом Міністрів України та під час дії пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України поновлюється лише за наявності двох умов: 1) якщо причини його пропуску є поважними; 2) такі причини є такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

При цьому граматичне тлумачення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що наявність сполучника "і" вказує на обов`язкову наявність двох вищенаведених умов.

Тобто, виходячи з наведених законодавчих приписів сам факт встановлення карантину не може слугувати причиною для поновлення процесуального строку звернення до суду, а можливість поновлення процесуального строку визначається у взаємозв`язку зі встановленням поважності причин пропуску строку та їх зумовленості обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Крім того суд зазначає, згідно з частинами 1, 2 та 8 статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Аналіз наведених приписів свідчить про те, що Кодексом адміністративного судочинства України передбачено можливість подання позовної заяви до адміністративного суду як у письмовій, так і в електронній формах; при цьому, у електронній формі позов може бути поданий виключно з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Твердження щодо можливості подання позову в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи узгоджуються із іншими положеннями Кодексу адміністративного судочинства України.

Зокрема, частинами 7, 8 статті 44 КАС України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що викладені позивачем в заяві про поновлення пропущеного строку обставини не перешкоджали позивачу здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, зокрема щодо направлення позовної заяви в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що передбачено КАС України.

Суд вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами. В матеріалах позовної заяви докази таких обставин відсутні.

Відтак твердження позивача про те, що строк звернення до адміністративного суду ним пропущено з поважних причин, суд вважає необґрунтованими.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Таким чином суд зауважує, що у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду позивачем не викладено вмотивованих посилань на обставини, які перешкоджали їй звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого ч. 5 ст.122 КАС України, не наведено достатніх доводів на обґрунтування поважності причин пропуску строку та не надано належних доказів на підтвердження таких доводів.

З урахуванням вказаного, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Відповідно до п.9 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачу у випадках, передбачених частиною 2 ст. 123 цього Кодексу.

Щодо клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати на певний строк, суд зазначає наступне.

Ухвалою суду від 24.01.2022 року розглянуто аналогічне клопотання та відмовлено в його задоволені, нових доказів на обґрунтування даного клопотання позивачем не надано а тому відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання.

Позивач на виконання ухвали суду від 24.01.2022 року оригінал квитанції про сплату судового збору на суму 1984,80 грн. не надала.

Отже у встановлений ухвалою від 24.01.2022 року строк та станом на 25.07.2022 року вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано та недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не усунуті.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169, 248, 256, 293, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України (вул. Городецького, буд. 13, м. Київ, 01001, 00015622), Північно - Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Копію ухвали разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Рубан В.В.