Справа № 400/180/22
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2022-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2022 р.м.ОдесаСправа № 400/180/22
Головуючий в 1 інстанції: Біоносенко В. В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Федусика А.Г.,

при секретарі Вовненко А.В.,

за участю представника апелянта Бортика Р.О.,

представника відповідача Кулікова В.О.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Маклер Топ" на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2022 року у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Маклер Топ" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИЛА:

В січні 2022 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просив визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 16.12.2021 року №391 «Про проведення позапланової перевірки».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що оскаржуваний наказ прийнято з порушенням норм законодавства України, яке регулює питання здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, отже, є протиправним і підлягає скасуванню. Призначення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт можливе лише на підставі повідомлення про необхідність проведення такої перевірки, яке відповідний орган державного архітектурно будівельного контролю отримав через засоби Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за результатами визначення високого рівня ризику відповідного повідомлення про початок виконання будівельних робіт поданого суб`єктом містобудівної діяльності для реєстрації. Застосований законодавцем термін «необхідність» проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт (ч.1 ст.41 Закону), з урахуванням вищенаведених норм законодавства, свідчить, що така необхідність може бути зумовлена лише наявністю повідомлення про необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Оскільки, спірний наказ прийнято за відсутності повідомлення про необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомлені про початок виконання будівельних робіт від 15.11.2021, цей наказ прийнято за відсутності фактичних підстав для проведення перевірки, а отже з порушенням вимог законодавства України.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2022 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Доводами апеляційної скарги зазначено, що в системному зв`язку положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України № 553 від 23.05.2011, Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 № 681, можна дійти висновку, що на теперішній час призначення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт можливе лише на підставі оцінки рівня ризику, що визначає необхідність проведення такої перевірки, в порядку отримання такою інформації відповідним органом державного архітектурно - будівельного контролю через засоби Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Саме за результатами визначення високого рівня ризику до повідомлення про початок виконання будівельних робіт, поданого суб`єктом містобудівної діяльності, може бути виданий відповідачем наказ про проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Однак, як було зазначено в оскаржуваному наказі, підставою для призначення позапланової перевірки достовірності даних наведених у повідомлені про початок виконання будівельних робіт, стала службова записка від 14.12.2021 №649/22.01-14. Виходячи із змісту службовою записки, будь-яких посилань на отримання інформації із Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва про віднесення поданих/внесених документів за допомогою програмного забезпечення до високого рівня ризику не містить.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що рішення Миколаївського окружного адміністративного суду є повністю законним, обґрунтованим, прийнятим з правильним застосуванням норм матеріального права, якими врегульовано спірні правовідносини та з неухильним дотриманням норм процесуального законодавства України. Наказ управління про проведення позапланової перевірки є ненормативним актом, зверненим до конкретного суб`єкта містобудування (у даному випадку- ТОВ «Маклер Топ») і цей наказ вичерпав свою дію після своєї реалізації - завершення даної перевірки. З огляду на зазначене, відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «МАКЛЕР ТОП» 11.11.2021 подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкту: «Нове будівництво торгівельної будівлі (станція технічного обслуговування автомобілів) по вул. Малко-Тирнівська (Тернівка), 84В в м. Миколаєві». Зазначене повідомлення зареєстровано 15.11.2021 за №МК24.

16.12.2021 Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради видало наказ №391 «Про проведення позапланової перевірки», відповідно до якого вирішено здійснити позапланову перевірку достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 15.11.2021 за №МК24 на об`єкті: «Нове будівництво торгівельної будівлі (станція технічного обслуговування автомобілів) по вул. Малко-Тирнівська (Тернівка), 84В в м. Миколаєві».

Підставами для прийняття оскаржуваного наказу зазначено: ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», на підставі перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 15.11.2021 МК24 (службова записка від 14.12.2021 №649/22.01-14) на об`єкті: «Нове будівництво торгівельної будівлі (станція технічного обслуговування автомобілів) по вул. Малко-Тирнівська (Тернівка), 84В в м. Миколаєві».

16.12.2021 Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради видало направлення для проведення позапланового заходу №313.

13.01.2022 спеціалісти УДАБК ММР вийшли для здійснення позапланового заходу за адресую вул. Малко-Тирнівська (Тернівка), 84В в м. Миколаєві, але не були допущені до об`єкту будівництва, про що було складено Акт №5/2022.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що ознак протиправності наказ управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 16.12.2021 р. №391 «Про проведення позапланової перевірки» не містить, у зв`язку з чим суд першої інстанції не вбачав підстав для задоволення позову.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно з ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.

Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю позову до суду про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт, або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову (заяви) без розгляду, є підставою для відновлення виконання підготовчих та/або будівельних робіт (крім випадків, якщо підготовчі та/або будівельні роботи зупинені через ненабуття права на їх виконання).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю використовує відомості з електронної системи з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі- Порядок № 553).

Відповідно до п.1 Порядку № 553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що необхідність проведення перевірки визначається виключно самим органом архітектурно-будівельного контролю. Це питання не обмежено законодавцем жодними формальними ознаками, а тому відповідач має право на власний розсуд визначатися щодо цієї необхідності проведення перевірки у кожному конкретному випадку.

Єдиним обмеженням у цьому випадку, є строк в 3 місяця, протягом яких орган державного архітектурно-будівельного контролю повинен визначитися з необхідністю проведення перевірки достовірності даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем дотримано вищезазначений тримісячний строк.

Аргументи апелянта про те, що для призначення позапланової перевірки повинно бути повідомлення про необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, не ґрунтуються на законодавстві. Вимоги щодо необхідності створення такого повідомлення законодавство не містить.

У будь-якому випадку, функцію такого повідомлення виконує службова записка від 14.12.2021 №649/22.01.-14 головного спеціалісту відділу дозвільних процедур (а.с. 19).

З огляду на вищезазначене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, щодо необґрунтованості позовних вимог, у зв`язку з чим правомірно відмовив у їх задоволенні.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення Миколаївського окружного адміністративного суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Маклер Топ" залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2022 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 27.07.2022 року.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: А.Г. Федусик