Справа № 380/7024/22
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/7024/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

25 липня 2022 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Гавдик З.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження питання про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 380/7024/22 за позовом Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України до Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення-

ВСТАНОВИВ:

Позивач - керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Виконавчого комітету Львівської міської ради в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення виконавчого комітету Львівської міської ради №503 від 09.06.2017 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1».

Відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, з наступних підстав:

Поважними причинами можуть вважатися обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Позовна заява Керівника Галицької окружної прокуратури скерована 29 квітня 2022 року, в той час як оскаржуване рішення виконавчого комітету прийнято 09.06.2017 року. При цьому, у самому позові прокурор не зазначає, які причини перешкоджали йому протягом п`яти років звернутись до суду у встановлений законодавством тримісячний строк.

Одночасно в заяві про поновлення строку на звернення до адміністративного суду прокурор покликається, що Державна інспекція архітектури та містобудування України не вжила заходів перевірки щодо законності будівництва.

Однак у визначений КАС України строк коли прокурор міг звернутися до суду, функціонував інший орган в сфері містобудування, а саме Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Проте прокурор не зазначає, що унеможливлювало звернутися із позовною заявою швидше.

В той же час, оскаржуване рішення виконкому від 09.06.2017 року № 503 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1» було опубліковано на офіційному веб-сайті ЛМР https://city-adm.lviv.ua/. - згідно вимог ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування».

Окрім цього, згідно Порядку ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України 31.05.2017 № 135, містобудівні умови та обмеження для ПП «Західшляхрембуд» були опубліковані на офіційному веб-сайті органу містобудування та архітектури Львівської міської ради https://mbk.city-adm.lviv.ua/ua/register_mc. Більше того, засідання виконкому Львівської міської ради на той час були відкритими для усіх бажаючих, а їх відео записи викладалися в мережу інтернет.

Отже, Позивач, як суб`єкт владних повноважень не був позбавлений можливості своєчасно, у встановлений ст. 122 КАС України строк, подати позов про визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету.

Відповідач зазначає, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Позивач подав заперечення проти вказаної заяви про те, що сам факт прийняття виконавчим комітетом Львівської міської ради рішення №503 від 09.06.2017 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1» не свідчить про беззаперечне порушення вимог містобудівного законодавства без комплексного їх вивчення в сукупності з іншими документами.

Згідно листа Управління архітектури та урбаністики №2401-вих-118646 встановлено, що відповідно до плану зонування території Личаківського району, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 01.12.2016 №1283, земельні ділянки на вул. Дж. Вашингтона, 1 у м. Львові розташовані в межах функціональної зони Ж-3 зони багатоповерхової житлової забудови.

Відповідно до схеми зонування за історико - архітектурним регламентом дана територія розташована в межах зони ІА-5- територія зони регулювання забудови, за планувальним регламентом в межах зони III - першої середньої зони, К-1,25 (коефіцієнт цінності), за санітарно-гігієнічним регламентом проектований об`єкт розташований в санітарно - захисній зоні (СЗЗ) 100м IV клас шкідливості, а також в зоні САН-1 санітарно - захисні зони підприємств з умов забруднення повітряного басейну, частково в зоні ЛЕП (лінія електропередачі).

Вивченням отриманих документів встановлено, що рішення виконавчого комітету Львівської міської ради №503 від 09.06.2017 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1» не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні (генеральному плану, плану зонування території), прийняте з порушенням приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про основи містобудування», вимогам Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.1996 р. N 173.

Галицька окружна прокуратура міста Львова 22.12.2021 та 26.01.2022 направила листи Державній інспекції архітектури та містобудування щодо проведення перевірки з питань додержання вимог містобудівного законодавства виконавчим комітетом Львівської міської ради під час провадження містобудівної діяльності та прийняття рішення №503 від 09.06.2017, а також надання інформації про вжиття заходів, спрямованих на скасування виданих містобудівних умов та обмежень.

У даних листах прокуратурою ґрунтовно описано невідповідність намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні (генеральному плану, плану зонування території). Затвердження містобудівних умов та обмежень всупереч вимогам містобудівної документації на місцевому рівні з подальшим будівництвом об`єктів свідчить про порушення суб`єктами містобудування вимог містобудівного законодавства - Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про основи містобудування».

Проте, ДІАМ не надано відповіді про призначення перевірки, не повідомлено про обставини, які унеможливлюють проведення перевірки, включення оскаржуваного рішення у графік проведення планових перевірок, призначення позапланової перевірки, витребування інформації, проведення перевірки у майбутньому тощо.

Отже, на думку позивача, підстави для звернення прокуратури до суду з даним позовом виникли не після прийняття оскаржуваного рішення у 2017 році, а після надання відповіді юридичного департаменту Львівської міської ради №2901-вих-23265 від 28.03.2022 про те, що Львівська міська рада не вбачає порушень на видані містобудівні умови та обмеження. Крім цього, зазначила, що містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення об`єкта будівництва незалежно від зміни замовника, внесення змін до затверджених містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовники чи за рішенням суду.

Львівська міська рада не вжила жодних заходів щодо намірів самостійного скасування рішення виконавчого комітету Львівської міської ради №503 від 09.06.2017 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1», крім цього Державна інспекція архітектури та містобудування України не повідомила про обставини, які унеможливлюють проведення перевірки, включення оскаржуваного рішення у графік проведення планових перевірок, призначення позапланової перевірки, витребування інформації, проведення перевірки у майбутньому тощо.

З огляду на викладене, на думку позивача, строк на звернення до суду із вказаним позовом передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України пропущений з поважних причин.

При постановленні ухвали суд виходить з наступного:

Згідно із ч.ч. 2, 3 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч.ч. 3, 4 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строку звернення із адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і сприяє реалізації прав у встановлені законодавством терміни.

Предметом спору до даній справі є саме рішення виконавчого комітету Львівської міської ради №503 від 09.06.2017 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1».

Також суд звертає увагу на те, що оскаржуване рішення виконкому від 09.06.2017 року № 503 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво ПП «Західшляхрембуд» багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Дж. Вашингтона, 1» було опубліковано на офіційному веб-сайті ЛМР https://city-adm.lviv.ua/. - згідно вимог ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування».

Згідно Порядку ведення реєстру містобудівних умов та обмежень, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України 31.05.2017 № 135, містобудівні умови та обмеження для ПП «Західшляхрембуд» були опубліковані на офіційному веб-сайті органу містобудування та архітектури Львівської міської ради https://mbk.city-adm.lviv.ua/ua/register_mc.

Відтак порушенні на думку позивача права по суті були ще 31.05.2017, про які він мав дізнатись ще в цей же час, однак до суду звернувся лише 29.04.2022 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду без поважних причин.

Судом не враховуються аргументи позивача про те, що Галицька окружна прокуратура міста Львова в 2022 році направила відповідні листи, які не надано відповіді про призначення перевірки, не повідомлено про обставини, які унеможливлюють проведення перевірки, включення оскаржуваного рішення у графік проведення планових перевірок, призначення позапланової перевірки, витребування інформації, проведення перевірки у майбутньому тощо. А також відповідь юридичного департаменту Львівської міської ради №2901-вих-23265 від 28.03.2022 про те, що Львівська міська рада не вбачає порушень на видані містобудівні умови та обмеження, з врахуванням наступного:

Установлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У Рекомендації Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27 травня 2003 року № 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені й ефективні органи.

Консультативна рада європейських прокурорів (далі - КРЄП), створена Комітетом міністрів Ради Європи 13 липня 2005 року, у Висновку № 3 (2008) «Про роль прокуратури за межами сфери кримінального права» наголосила, що держави, у яких прокурорські служби виконують функції за межами сфери кримінального права, мають забезпечувати реалізацію цих функцій згідно з такими, зокрема, принципами: діючи за межами сфери кримінального права, прокурори мають користуватися тими ж правами й обов`язками, що й будь-яка інша сторона, і не повинні мати привілейоване становище у ході судових проваджень (рівність сторін); обов`язок прокурорів обґрунтовувати свої дії та розкривати ці причини особам або інститутам, задіяним або зацікавленим у справі, має бути встановлений законом.

Згідно з пунктом 2 Рекомендації CM/Rec (2012)11 щодо ролі державних прокурорів за межами системи кримінального судочинства, прийнятої Комітетом міністрів Ради Європи 19 вересня 2012 року, обов`язками та повноваженнями прокурора за межами системи кримінального провадження є представництво загальних та громадських інтересів, захист прав людини та основоположних свобод, а також підтримка верховенства права. При цьому обов`язки та повноваження прокурорів за межами кримінального судочинства мають завжди встановлюватися та чітко визначатися у законодавстві (пункт 3 цієї Рекомендації).

З огляду на вищенаведене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та відмінно від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Початок перебігу строку, встановленого для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень, не пов`язується з моментом створення такого суб`єкта чи наділення його відповідними функціями та компетенцією, адже інше призводить до можливості держави через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення з позовом за власним волевиявленням.

Таким чином, за своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

Таким чином, клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є обґрунтованим та підлягає задоволенню повністю.

Практика Європейського суду з прав людини, яка згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996р., 27.02.1980р.).

Оскільки факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 72-77, 122, 123, 240, 255, 293, 295, п. 3 Розділу VI Прикінцевих положень, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволити.

Позовну заяву по справі № 380/7024/22 за позовом Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України до Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, - залишити без розгляду.

Судовий збір сплачений Львівською обласною прокуратурою () згідно платіжного доручення № 633 від 21.04.2022 року в сумі 2481,00 грн. повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Гавдик З.В.