Справа № 160/10994/22
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2022-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 липня 2022 року Справа 160/10994/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рянська В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Шевченківського відділу у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанови про накладання адміністративного стягнення, рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни, та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

22.07.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Шевченківського відділу у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати противоправною та скасувати постанову від 25.06.2022 серії ПН МДН № 003477 Шевченківського відділу у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700,00 грн;

- визнати противоправним та скасувати рішення від 25.06.2022 Шевченківського відділу у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області про примусове повернення до країни походження або третьої країни громадянина республіки Узбекистан ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Синельниківського відділу Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області повторно розглянути питання про обмін посвідки на тимчасове проживання, термін дії якої закінчився 28.05.2022.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позовної заяви відповідно до вимог частини 1 статті 171 КАС України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, зважаючи на такі обставини.

За приписами частини 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Позивач у позовній заяві зазначив відповідачами Шевченківський відділ у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області та Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області.

Разом з тим, у позовній заяві зазначено, зокрема, зміст позовних вимог до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Синельниківського відділу Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області, якого у позовній заяві вказано третьою особою.

Крім того, позовні вимоги в цій частині, а саме про зобов`язання Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області в особі Синельниківського відділу Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області повторно розглянути питання про обмін посвідки на тимчасове проживання, термін дії якої закінчився 28.05.2022, не конкретизовано, не зазначено суб`єкта, стосовно якого належить зобов`язати розглянути відповідне питання, та реквізити (дату, номер) і суб`єкта видачі посвідки з терміном дії до 28.05.2022.

Таким чином, позивачу необхідно подати (надіслати) до суду виправлену позовну заяву, в якій визначитися з відповідачами, зазначити позовні вимоги до кожного з відповідачів та конкретизувати зміст позовних вимог.

Згідно з п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частиною 4 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною 2 статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Відповідно до ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів». Відповідно до вимог пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Суд зазначає, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку, тому кожний аркуш поданої в копії документу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст. 94 КАС України та Вимогам до оформлення документів ДСТУ 4163-2020.

Проте, позивачем не дотримано вищевказаних вимог усі копії документів, додані до позовної заяви та її копій, не містять відміток про їх засвідчення.

У порядку усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно подати (надіслати) до суду копії документів, що додаються до позовної заяви та її копій (відповідно до кількості учасників справи) із відмітками на кожній сторінці про засвідчення копії документа («Згідно з оригіналом» (без лапок), особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її власне ім`я та прізвище, дата засвідчення копії).

Крім того, у позовній заяві не зазначено і не додано доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, а саме доказів звернення позивача до Синельниківського відділу Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області для продовження дії посвідки на тимчасове проживання або отримання нової посвідки на тимчасове проживання та відмови зазначеним відділом у прийнятті документів.

В порядку усунення недоліків позивачу необхідно зазначити у виправленій позовній заяві та надати суду відповідні докази на підтвердження обставин, за яких, на його думку, відбулося порушення його прав.

У позовній заяві ОСОБА_1 як третю особу вказано Синельниківський відділ Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області.

Згідно з ч. ч. 2, 4, 5 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб та у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

У позовній заяві позивачем не було надано обґрунтування необхідності залучення до участі у справі третьої особи та не зазначено, на які права чи обов`язки вказаної особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі, що необхідно для визначення судом складу учасників справи при відкритті провадження у справі. Тому позивачу необхідно надати обґрунтовану заяву про залучення третьої особи до участі у справі.

Суд додатково зазначає, що особу, до якої звернено вимогу позивача, у позовній заяві має бути вказано відповідачем.

Щодо об`єднання у позовній заяві трьох позовних вимог, звернених до декількох відповідачів, суд зазначає, що позивачем не наведено обґрунтування доцільності об`єднання таких позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Згідно з частиною 1 статті 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини першої статті 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності; адміністративні справи, пов`язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України, щодо примусового повернення в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства.

Однак, позивач звернувся до окружного адміністративного суду з даною позовною заявою, в якій об`єднано позовні вимоги, передбачені пунктами 1, 3 частини першої статті 20 КАС України. Особливості провадження в адміністративних справах такої категорії передбачені статтями 286, 288 КАС України.

Крім того, позовна заява містить вимогу про зобов`язання органу Державної міграційної служби вчинити певні дії.

Суд звертає увагу, що інститут об`єднання/роз`єднання позовів в першу чергу спрямований на пришвидшення розгляду справи. Водночас, об`єднання в одне позовне провадження вищезазначених позовних вимог може призвести до сповільнення їх розгляду, що не відповідає принципам адміністративного судочинства, зокрема щодо розумності строків розгляду справи судом.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про необхідність надання позивачем пояснень щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог відповідно до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів за наявності.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Оскаржувану постанову від 25.06.2022 серії ПН МДН № 003477 Шевченківського відділу у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області про накладання адміністративного стягнення позивач отримав 25.06.2022, про що у постанові міститься відповідна відмітка.

Таким чином, строк для оскарження постанови тривав до 05.07.2022. Позовну заяву датовано 18.07.2022 та подано до суду 22.07.2022, тобто з порушенням встановленого строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України пережбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позовної заяви ОСОБА_2 заяву про поновлення строку звернення до суду як і докази поважності причин його пропуску не додано.

Суд звертає увагу, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, а саме, не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС Ураїни у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем додано документ про сплату судового збору в сумі 992,40 грн.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2481 грн.

Беручи до уваги, вищенаведене, за подання до суду даної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (про визнання протиправним та скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни, та зобов`язання вчинити певні дії) в сумі 1984,80 грн (2481,00 грн х 0,4) х 2 = 1984,80).

Отже, за подання до суду даної позовної заяви за вимогу про зобов`язання відповідача вчинити певні дії позивачеві необхідно доплатити 992,40 грн судового збору (1984,80 992,40 = 992,40) за реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4004632; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Шевченківського відділу у місті Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанови про накладання адміністративного стягнення, рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни, та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви, який становить 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання (надіслання) до суду:

- виправленої позовної заяви, в якій визначитися з відповідачами та зазначити позовні вимоги до кожного з відповідачів, конкретизувати зміст позовних вимог, зазначити та додати до позовної заяви докази на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав;

- копій виправленої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи;

- належним чином засвідчених копій всіх доданих до позовної заяви та її копій документів (відповідно до кількості учасників справи);

- обґрунтованої заяви про залучення до участі у справі третьої особи Синельниківського відділу Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, в якій зазначити на які права чи обов`язки зазначеної особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі;

- пояснення щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог відповідно до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів за наявності;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку та доказів на їх підтвердження щодо існування дійсних, істотних обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутися до суду з зазначеним позовом у встановлений строк;

- документа про доплату судового збору в сумі 992,40 грн.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 256 КАС України, та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Рянська