Справа № 160/7791/22
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2022 року Справа № 160/7791/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Златіна Станіслава Вікторовича
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ ФІРМА "АЛМАЗ МОТОР, ЛТД" до Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету про визнання протиправними дій,-
Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "Алмаз Мотор, ЛТД" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету, в якій просить:
- визнати дії Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету у вигляді примусового підписання додаткової угоди до договору про пайову участь та зобов`язання сплати внеску пайової участі ТОВ Фірма "Алмаз Мотор, ЛТД", згідно листа Дніпровської міської ради від 10.05.2022 року за вих. № 10/15-65, противоправними;
- судові витрати покласти на відповідача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2022 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Відповідач - Дніпровська міська рада в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету, відзив на позовну заяву не надав; ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 06.06.2022 року отримав 15.06.2022 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься у матеріалах справи. Відповідач жодних заяв чи клопотань до суду не надав.
Статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Згідно вимог ч.6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до вимог ч.4 ст. 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, суд встановив наступне.
Стосовно підсудності справи адміністративному суду.
За змістом частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.
Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки позивача.
Так, позивач зазначає про те, що у разі невиконання позивачем вимоги відповідача стосовно підписання договору, відповідач вважатиме такі дії умисним ухиленням від укладання договору пайової участі та буде змушений звернутися до суду.
Таким чином, добровільне невиконання позивачем вимог відповідача несе негативні наслідки для позивача у вигляді перешкод у здійсненні господарської діяльності. При цьому, даний спір стосується також дій відповідача та вимоги щодо сплати пайової участі (внесків).
Відтак, позивач має право на звернення саме до адміністративного суду, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, згідно з яким, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Обраний позивачем спосіб захисту прав сприяє ефективному відновленню порушеного права позивача.
Отже, суд зазначає, що спір у цій справі є публічно-правовим і належить до компетенції адміністративного суду з огляду на наявність у ньому критеріїв, які притаманні саме адміністративній юрисдикції: між учасниками справи виникли публічно-правові відносини; у спірних правовідносинах присутній суб`єкт владних повноважень; дії вчинені суб`єктом владних повноважень; суб`єкт владних повноважень здійснює адміністративні повноваження у сфері публічного адміністрування; спірні правовідносини врегульовані адміністративним законодавством - Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Аналогічну позицію займає Шостий апеляційний адміністративний суд у постанові від 17.01.2022 року у справі № 320/8370/21.
15.06.2020 року між відповідачем та ОСОБА_3 укладено договір № 1393 про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра з додатками № 1 та № 2, копії яких містяться у матеріалах справи.
21.12.2020 року розірвано договору оренди земельної ділянки з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та зареєстровано в реєстрі №1444.
Починаючи з 28.12.2020 року ОСОБА_1 з позивачем укладено договір оренди земельної ділянки на три роки до 28.12.2023 року, зареєстровано в реєстрі №1678.
Верховною Радою України від було прийнято Закон «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ (далі - Закон), який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити стабільний розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, який набрав чинності з 12.03.2011року.
Відповідно до вимог ст.40 Закону замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) шляхом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. На виконання цих вимог, Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29 липня 2011 року № 5/14 затверджено «Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська» , згідно з пунктом 2.6 якого величина пайової участі визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації фінансово-економічним департаментом Дніпровської міської ради звернення замовника (забудовника) про укладання договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість об`єкта, з техніко-економічними показниками, погодженими з постійною комісією міської ради з питань соціально-економічного розвитку, бюджету і фінансів; величина пайової участі визначається у договорі, укладеному між Дніпропетровською міською радою, в особі департаменту, та замовником (забудовником).
У матеріалах справи містяться договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра від 15.06.2020р. №1393 між Відповідачем та гр. ОСОБА_4 по об`єкту «Нове будівництво автосалону з виставки та продажу електроавтомобілів». Згідно пункту 2 зазначеного вище Договору пайова участь складала 499 817,76 грн., яку було сплачено в повному обсязі та підтверджено платіжними дорученнями від 05.06.2020 року в розмірі 49 981,78 грн. та 18.02.2022 року в розмірі 449 835,98 грн. Зазначені кошти були спрямовані на внесок пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра по об`єкту «Нове будівництво сервісного центру з виставки, продажу та обслуговування автомобілів» за адресою: у районі Запорізького шосе та вул. Стартової.
Згідно з частиною 3 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка набула чинності 01.01.2013, пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
Як вибачається з матеріалів справи договір про сплату пайової участі був укладений з ОСОБА_2 і Відповідачем в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету № 1393, а ні з Позивачем.
Судом встановлено, що Позивачем отримано лист за вих. № 10/15-65 від 10.05.2022 року від Відповідача, яким повідомлено про направлення для підписання проекту з боку позивача додаткової угоди № 1 до договору № 15.06.2020 № 1393 пайової участі та повернути у 20-денний строк після отримання. З зазначеним листом відповідачем надано додаток до додаткової угоду, а саме розрахунок суми пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра по об`єкту «Нове будівництво сервісного центру з виставки, продажу та обслуговування автомобілів».Встановлено, що пункті 4 проекту додаткової угоди величина пайової участі становить у розмірі 5 051 074,08 грн.(П`ять мільйонів п`ятдесят одна тисяча сімдесят чотири гривні 08 копійок) протягом 5 робочих днів з моменту укладення договору.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом № 3038-VI.
За статтею 1 Закону № 3038-VI замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Частиною першою статті 2 цього Закону вказано, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.
Згідно з статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який набрав чинності з 12.03.2011року замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) шляхом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Відповідно до частини 5 статті 40 цього ж закону величина пайової участі у розвитку населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Разом з тим, 01 січня 2020 набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20 вересня 2019 року № 132-IX, якими статтю 40 Закону № 3038-VI виключено.
За змістом цього Закону та прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01 січня 2020 року у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01 січня 2020 року.
Суд зазначає, акти законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо відносини виникли раніше і регулювалися актом законодавства, який втратив чинність, новий акт законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.
У зв`язку з тим, що з 1 січня 2020 року скасовано дію статті 40 Закону № 3038-VI, яка передбачала обов`язкове укладення договору, тому визнання судом дії Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету у вигляді примусового підписання додаткової угоди до договору про пайову участь та зобов`язання сплати внеску пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлення цивільних прав та обов`язків сторін договору на підставі нормативно-правового акта, який було скасовано, суперечитиме принципу правової визначеності.
Якщо ж договір під час дії цієї норми укладено з позивачем не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають.
Отже, суд, з урахуванням всіх встановлених обставин справи, вважає неправомірним дії Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету у вигляді примусового підписання додаткової угоди до договору про пайову участь та зобов`язання сплати внеску пайової участі та порушені права ТОВ «Алмаз Мотор, Лтд» оскільки відсутнє положення закону, яке б зобов`язувало позивача укласти з відповідачем додаткову угоду до договір про пайову участь.
Відповідно до пункту 4 частини першої 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України способом захисту прав особи від протиправної бездіяльності є визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Відповідно до вимог ч.4 ст. 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Таким чином, суд задовольняє позовну вимогу - визнати протиправним дії Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету у вигляді примусового підписання додатковї угоди до договору про пайову участь та зобов`язання сплати внеску пайової участі ТОВ ФІРМУ «АЛМАЗ МОТОР, ЛТД», згідно листа Дніпровської міської ради від 10.05.2022 року за вих. № 10/15-65
Судові витрати покладаються на відповідача згідно вимог статті 139 КАС України.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесенісудовівитрати, пов`язанізісплатою судового збору за подання позову в розмірі 2481 грн.
Таким чином, підлягають стягненню за рахунок відповідача понесені позивачем витрати на сплату судового збору в розмірі 2 481,00 гривень.
Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати дії Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету у вигляді примусового підписання додатковї угоди до договору про пайову участь та зобов`язання сплати внеску пайової участі ТОВ ФІРМУ «АЛМАЗ МОТОР, ЛТД», згідно листа Дніпровської міської ради від 10.05.2022 року за вих. № 10/15-65, противоправними.
Стягнути з Дніпровської міської ради в особі Департаменту Економіки, Фінансів Міського Бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Алмаз Мотор, ЛТД" судовий збір у розмірі 2 481,00 гривень.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) С.В. Златін

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Суддя С,В. Златін

Рішення не набрало законної сили

Суддя С.В. Златін