Справа № 160/7530/21
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2022-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 червня 2022 року м. Дніпросправа № 160/7530/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Білак С.В., суддів: Олефіренко Н.А., Шальєвої В.А., секретаря судового засідання Поспєлової А.С., представника позивача Дворецька Я.І., представника відповідача Полівчук Д.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року в адміністративній справі №160/7530/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач, ГУНП), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" (далі третя особа) в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30 березня 2021 року № 480к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника управління - начальника ВЮС УКЗ ГУНП майора поліції А. Дуплія»;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01 квітня 2021 року № 152 о/с «По особовому складу», в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 12 квітня 2021 року №165 о/с «По особовому складу», в частині внесення змін до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01 квітня 2021 року № 152 о/с «По особовому складу» щодо звільнення майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області із спеціальним званням майор поліції;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 09 квітня 2021 року по дату постановлення рішення у даній справі;

- допустити рішення до негайного виконання.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року позовні вимоги задоволено, а саме суд: визнав протиправним та скасував наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30 березня 2021 року № 480к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції А. Дуплія»; визнав протиправним та скасував наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01 квітня 2021 року № 152 о/с «По особовому складу», в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення; визнав протиправним та скасував наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 12 квітня 2021 року № 165 о/с «По особовому складу», в частині внесення змін до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01 квітня 2021 року № 152 о/с «По особовому складу» щодо звільнення майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення; поновив ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області із спеціальним званням майор поліції з 09.04.2021 року; стягнув з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 09 квітня 2021 року по дату постановлення рішення у даній справі у розмірі 56 160,92 гривень, без утримання податків та інших обов`язкових платежів.

Рішення суду в частині поновлення на посаді ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області із спеціальним званням майор поліції та стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць звернуто до негайного виконання.

Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення та прийняти постанову, якою відмовити в задоволені позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції вірно встановлено, що за результатом перегляду відповідних записів камер відеоспостереження розташованих у адміністративної будівлі слідчого управління ГУНП, дисциплінарною комісією ГУНП встановлено залишення адміністративної будівлі і не повернення до кінця робочого дня до неї, та відсутність на робочому місці.

Висновки суду першої інстанції, що у будівлі Головного управління (пр. Слобожанський, буд. №40), передбачено два входи/виходи, відтак позивач не був позбавлений можливості прибути після обідньої перерви через інших вхід, є помилковим, оскільки згідно рапорту члена дисциплінарної комісії від 26.03.2021 року № 12/32564 на виконання запиту дисциплінарної комісії ГУНП від 10.03.2021 року № 12/3- 2255 про надання записів камер відеоспостереження (всіх, в тому числі й тих, які розташовані біля іншого входу) за 30, 31.12.2020 року, з 04 по 06.01.2021 року, а також з 11 по 16.01.2021 року, що розташовані у адміністративній будівлі Головного управління ним було вивчено всі записи з камер відеоспостереження розташованих у адміністративній будівлі Головного управління по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро, та отримано записи. які стосувались безпосередньо предмету службового розслідування (на яких був зафіксований ОСОБА_2 ). Судом необґрунтовано було відмовлено у задоволені клопотання про виклик в якості свідка ОСОБА_3 для підтвердження цих обставин, чим порушено вимоги ч. З ст. 242 КАС України, в частині повного і всебічного з`ясування обставин справи (копія додається заяви додається).

На думку апелянта судом першої інстанції не враховано, що свідок ОСОБА_4 , який на думку суду підтвердив, що позивач у спірний період майже кожного дня перебував у нього в кабінеті, як до обіду, так і після, зазначив, що 30 та 31 грудня 2020 року перебував у відпустці (згідно наказу ГУНП від 07.12.2020 року № 69 в о/с) та свідчення щодо перебування ОСОБА_1 на робочому місці у ці дні не надавав. Крім того, свідок конкретних обставин справи, а саме щодо перебування ОСОБА_1 4, 5, 6, 12 та 13 січня 2021 року на робочому місці із зазначенням конкретного часу не вказав, а лише загалом зазначив, що зазвичай ОСОБА_1 коли перебував в адміністративній будівлі Головного управління по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро зранку або після обід заходив до нього «в гості» та перебував у його кабінеті від декількох хвилин до години.

Апелянт наголошує, що позивач жодних належних та допустимих доказів свого перебування у спірний період в адміністративній будівлі Головного управління по АДРЕСА_1 не надав, при цьому, ГУНП надано докази здійснення позивачем прогулів 30.12.2020 року, 31.12.2020 року, з 04 по 06.01.2021 року, а також з 12 та 13 січня 2021 року.

Також апелянт зазначає, що не відповідає обставинам справи і висновок суду першої інстанції щодо не визначення ОСОБА_1 робочого місця наказом ГУНП від 11.12.2020 року № 2178, оскільки підпунктом 1 пункту 4 цього наказу на т.в.о начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції В. Лісовика покладено обов`язок щодо визначення ОСОБА_1 робочого місця. Так, В. Лісовиком було визначено ОСОБА_1 робоче місце у каб. № 208 в адміністративній будівлі ГУНП по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро, що повністю підтверджується наявними в матеріалах справи відеозаписами згідно яких ОСОБА_1 перебував саме у каб. № 208 в дні коли прибував до адміністративної будівлі ГУНП по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро.

Чинним законодавством, не визначено конкретної форми документу, що має засвідчити відсутність особи на робочому місці, отже рапорт т.в.о. начальника УКЗ ГУНП В. Лісовика від 09.03.2021 року є належним та допустим доказом фіксації факту відсутності ОСОБА_5 на робочому місці 30 та 31 грудня 2020 року і з 4 по 6, та 12 і 13 січня 2021 року відповідно до наказу ГУНП від 11.12.2020 року № 2178 та вимог Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців і працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних та відокремлених підрозділах, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 року № 2786.

Представник відповідача в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримав.

Представник позивача у судове засідання не з`явились, від них надійшло клопотання про розгляд справи за їх відсутність, з долученим відзивом на апеляційну скаргу.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

ОСОБА_1 з 07.11.2015 року прийнятий на службу до Національної поліції України та прийняв присягу працівника Національної поліції України (а.с.6 том 2).

Наказом від 12.05.2020 року №128 о/с відповідно до пункту 1 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», майора поліції ОСОБА_1 (0094823) переміщено (у порядку просування по службі) на посаду заступника начальника управління начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення (посадовий оклад - 3400 гривень), звільнивши з посади інспектора відділу інспекції з особового складу того ж управління, з 12 травня 2020 року (а.с.224 том 1).

Наказом від 11.12.2020 року №2178 організовано проведення службового розслідування за відомостями, викладеними 02.12.2020 року у рапорті заступника начальника ГУНП капітана поліції В. Богоніса щодо неналежного виконання службових обов`язків та організації службової діяльності підлеглих поліцейських заступником начальника управління - начальником ВІОС УКЗ ГУНП майором поліції А. Дуплієм.

У зв`язку з чим позивача відсторонено від виконання службових обов`язків (посади) заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП, а підпунктом 1 пункту 4 відповідного наказу, останньому визначено робоче місце в адміністративній будівлі Головного управління, що розташована по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро, де він повинен перебувати згідно з вимогами внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців і працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП в Дніпропетровській області та інших його структурних та відокремлених підрозділах, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 року (п.3 наказу).

З вказаним наказом позивача ознайомлено 11.12.2020 року, що підтверджено особистим підписом (а.с.87-86 том 1).

На ім`я т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області Володимиром Лісовиком (т.в.о. начальника УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області) 09.03.2021 року подано рапорт, яким останній доповів, що майор поліції ОСОБА_1 , неодноразово був відсутній на визначеному йому робочому місці, а саме: 30.12.2020 року та 31.12.2020 року, а також з 04.01.2021 року по 06.01.2021 року та з 11.01.2021 року по 16.01.2021 року (а.с.226 том 1).

Наказом від 09.03.2021 року №523 за вказаним фактом призначено службове розслідування (а.с.225 том 1).

Під час ознайомлення майора поліції А. Дуплія з наказом ГУНП №523, позивачу запропоновано надати письмові пояснення щодо його відсутності 30.12.2020 року, 31.12.2020 року, з 04 по 06.01.2021 року, а також з 11 по 16.01.2021 року, на визначеному наказом ГУНП від 11.12.2020 року №2178, місці несення служби (роботи) (адміністративна будівля ГУНП, розташована по пр. Слобожанський, буд. №40, у м. Дніпро).

Позивач у поясненні зазначив, що він надасть відповідні пояснення, лише після ознайомлення з матеріалами службового розслідування та у присутності свого захисника.

З метою перевірки відомостей, викладених у рапорті т. в. о. начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції В. Лісовика 10.03.2021 року дисциплінарною комісією ГУНП підготовлено та надіслано до СУ ГУНП запит, про надання записів камер відеоспостереження за 30, 31.12.2020 року, з 04 по 06.01.2021 року, а також з 11 по 16.01.2021 року, що розташовані у адміністративній будівлі Головного управління по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро.

За результатами перегляду вказаних вище відеозаписів, 18.03.2021 року дисциплінарною комісією ГУНП у складі: голови комісії - начальника УОАЗОР ГУНП полковника поліції П. Баранника, членів комісії - заступника начальника інспекторського відділу УОАЗОР ГУНП підполковника поліції Ю. Уразка та інспектора інспекторського відділу УОАЗОР ГУНП старшого лейтенанта поліції О. Душкаренка, у службовому кабінеті № 404, що розташований в адміністративній будівлі ГУНП по вул. Троїцькій 20а, складено акт перегляду від 18.03.2021 року № 12/3-2271.

Згідно акту перегляду від 18.03.2021 року №12/3-2271 (а.с.233-236 том 1) дисциплінарною комісією встановлено, що позивач 30.12.2020 року о 08:53 заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:11 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 31.12.2020 року о 08:47 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:13 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 04.01.2021 року позивач на визначеному йому робочому місці був відсутній; 05.01.2021 року о 09:02 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:19 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 06.01.2021 року о 08:43 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:04 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 12.01.2021 року о 09:07 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 15:38 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 13.01.2021 року позивач на визначеному йому робочому місці був відсутній.

У подальшому, з метою відібрання пояснень у майора поліції А. Дуплія, посадовими особами 18.03.2021 року здійснено виїзд до адміністративної будівлі ГУНП, що розташована по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро.

Позивач у поясненнях зазначив, що 17.03.2021 року його захисником Я. Дворецькою надіслано запит до Головного управління, щодо надання копій матеріалів службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 09.03.2021 року №523 та документів, що стали підставою для його призначення, а також зазначив, лише після ознайомлення з ними та у присутності свого захисника, надасть відповідні письмові пояснення.

Членами дисциплінарної комісії ГУНП складено акт про відмову надати пояснення № 12/3-2263 (а.с.237 том 1).

У своїх поясненнях підполковник поліції В. Лісовик заначив, що майор поліції А. Дуплій був відсутній 30.12.2020 року, 31.12.2020 року, з 04 по 06.01.2021 року, а також з 11 по 16.01.2021 року на визначеному йому місці несення служби (роботи). При цьому, про причини відсутності, останній йому не повідомляв(а.с.240 том 1).

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 30.03.2021 року (а.с.243-250 том 1).

Згідно вказаного висновку комісією вирішено:

-відомості, викладені у рапорті т.в.о. начальника УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області В. Лісовика, вважати таким, що частково знайшли своє підтвердження, а саме в частині відсутності майора поліції А. Дуплія більше трьох годин, без поважних причин 30.12.2020 року, 31.12.2020 року, 04, 05, 06, 12 та 13.01.2021 року, на визначеному йому наказом ГУНП від 11.12.2020 року №2178, місці несення служби (роботи), а в діях майора поліції Д. Дуплія дисциплінарний проступок вважати встановленим;

-службове розслідування вважати закінченим;

-за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2001 року №2337-VIII, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 року №2786, що виразилось у відсутності більше трьох годин, без поважних причин 30, 31.12.2020 року, 04, 05, 06, 12 та 13.01.2021 року, на визначеному йому наказом ГУНП від 11.12.2020 року №2178, місці несення служби (роботи) (адміністративна будівля ГУНП, пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро), застосувати до заступника начальника управління начальника відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

-скасувати пункт 3 наказу ГУНП від 09.03.2021 року № 523 та допустити майора поліції А.Дуплія до виконання службових обов`язків за посадою заступника начальника управління начальника відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП в Дніпропетровській області;

-підготувати наказ про притягнення заступника начальника управління начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції А. Дуплія до дисциплінарної відповідальності та втрату чинності пункту 3 наказу ГУНП від 09.03.2021 року №523;

-робочі дні 30, 31.12.2020 року, 04, 05, 06, 12 та 13.01.2021 року, у які майор поліції А. Дуплій був відсутній більше трьох годин без поважних причин на визначеному йому наказом ГУНП від 11.12.2020 року №2178, місці несення служби (роботи) (адміністративна будівля ГУНП, пр. Слобожанський, буд. №40, у м. Дніпро), вважати прогулами.

Наказом від 30.03.2021 року № 480 к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2001 року №2337-VIII, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 року №2786, що виразилось у відсутності більше трьох годин, без поважних причин 30, 31.12.2020 року, 04, 05, 06, 12 та 13.01.2021 року, на визначеному йому наказом ГУНП від 11.12.2020 року №2178, місці несення служби (роботи) (адміністративна будівля ГУНП, пр. Слобожанський, буд. №40, у м. Дніпро), застосовано до заступника начальника управління начальника відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с.7 том 2).

Наказом від 01.04.2021 року №152 о/с о згідно Законом України «Про Національну поліцію» звільнено пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 (0094823) заступника начальника управління - начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення, з 1 квітня 2021 року(а.с.8 том 2).

З матеріалів справи вбачається, що позивач з 22.03.2021 року по 07.04.2021 року перебував на лікарняному(а.с.80-83 том 1), відтак листами від 01.04.2021 року, 05.04.2021 року позивача повідомлено про прийнятий 01.04.2021 року наказ та запропоновано прибути до управління для ознайомлення з документами про звільнення, проведення розрахунку та отримання трудової книжки (а.с.9-10 том 2).

На підставі довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України виданої Комунальним підприємством «Дніпропетровська обласна Клінічна лікарня імені І.І. Мечникова Дніпропетровської обласної ради» від 7 квітня 2021 року №84 прийнято наказ від 12.04.2021 року №165 о/с, яким внесена зміни до наказу пункт наказу про звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» майора поліції ОСОБА_1 (0094823) заступника начальника управління начальника відділу інспекції з особового складу управління кадрового забезпечення, з 1 квітня 2021 року, зі встановленням преміювання за квітень 2021 року у розмірі 0 %, з невикористаною частиною щорічної відпустки за 2021 рік за фактично відпрацьований час у кількості: основної 8 діб, додаткової 2 доби, стажем служби в поліції: 15 років 07 місяців 24 дні та сумою відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, що складає 2676,25 гривень на підставі наказу ГУНП від 30 березня 2021 року №480 к, змінити, вважати його звільненим зі служби в поліції відповідно до того ж пункту тієї ж частини та статті вказаного Закону, з 8 квітня 2021 року, зі встановленням того ж преміювання за квітень 2021 року, з невикористаною частиною щорічної відпустки за 2021 рік за фактично відпрацьований час у кількості: основної 8 діб, додаткової 2 доби з стажем служби в поліції: 15 років 08 місяців 01 день та сумою відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, що складає 2676,25 гривень на підставі наказу ГУНП від 30 березня 2021 року № 480 к (а.с.12 том 2).

Цього ж дня позивач отримав трудову книжку та витяг з наказу зі змінами в даті звільнення зі служби в поліції, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою(а.с.13 том 2).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи приписи вказаного Внутрішнього розпорядку від 30.09.2016 року № 2786 позивач вважається таким, що перебуває на службі у разі перебування у приміщенні Головного управління. Суд дійшов до висновку, що позивач міг перебувати у приміщенні Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини 1 статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статття 18 Закону передбачає, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У силу положень частини 1 статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом п. п. 1, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

З аналізу вищевказаних положень Дисциплінарного статуту слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

За статтею 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

На виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно п. 1, 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаютьсястаттею 16Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За змістом п. 1, 2, 9 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Відповідно до п. 1 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту.

Суд зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Висновок службового розслідування, не породжує певних правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача, а є лише передумовою для прийняття уповноваженим суб`єктом відповідного рішення. Висновок службового розслідування не є документом, який містить норми права загальної або індивідуальної дії. Він не може створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов`язкового характеру для суб`єкта по відношенню, до якого він винесений.

При цьому, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Судом в межах розгляду цієї справи надана правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а не питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення.

Суд зазначає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувала безпідставна відсутність на службі, а саме відсутність позивача більше трьох годин, без поважних причин 30, 31.12.2020 року, 04, 05, 06, 12 та 13.01.2021 року, на визначеному йому наказом ГУНП від 11.12.2020 року №2178, місці несення служби (роботи) (адміністративна будівля ГУНП, пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро).

У постанові від 13 жовтня 2020 року у справі № 712/9213/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини 4 статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин (наприклад, у зв`язку з поміщенням до медвитверезника, самовільним використанням без погодження з власником або уповноваженим ним органом днів відгулів, чергової відпустки, залишенням роботи до закінчення строку трудового договору чи строку, який працівник зобов`язаний пропрацювати за призначенням після закінчення вищого чи середнього спеціального навчального закладу).

Згідно з частиною 3 статті 40 КЗпП України не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації.

Статтею 139 КЗпП України визначено обов`язок працівників працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно висновків постанов Верховного Суду від 11.03.2020 р. у справі №459/2618/17, від 09.11.2021 року № 235/5659/20 прогул - це відсутність працівника на роботі без поважних причин більше трьох годин (безперервно або в цілому). Для звільнення працівника на такій підставі власник або уповноважений ним орган повинен мати докази, що підтверджують відсутність працівника на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам роз`яснено, що при розгляді позовів про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України, суди повинні виходити з того, що передбаченим цією нормою закону прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Прогулом без поважних причин вважається полишення роботи без відповідного попередження роботодавця в установленому порядку про розірвання трудового договору або залишення роботи до закінчення строку попередження без згоди на це роботодавця, якщо такий договір укладено на невизначений строк; залишення без поважних причин особою, з якою укладено строковий трудовий договір, роботи до закінчення строку трудового договору; самовільне залишення молодим спеціалістом (молодим робітником) роботи, на яку його направили після закінчення відповідного навчального закладу, до закінчення строку обов`язкового відпрацювання; самовільне використання без погодження з роботодавцем днів відгулів, чергової відпустки тощо. Не може вважатися прогулом відсутність працівника на робочому місці за умови, що він присутній на підприємстві. Якщо працівник не залишив місця розташування підприємства, його не можна звільнити за прогул. До такого працівника можуть застосовуватися інші види дисциплінарного або громадського стягнення чи впливу.

У справі, що розглядається, суди повинні були встановити чи мало місце відсутність позивача на службі, що зумовить певні правові наслідки, а у разі наявності - чи підтверджується відсутність позивача на службі поважними причинами, зокрема, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю тощо.

Відповідно до Внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2016 року № 2786: початок роботи - о 9:00; Обідня перерва - 45 хвилин: з 13:00 по 13:45; Закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер - о 18:00; у п`ятницю - о 16:45; напередодні святкових днів - у понеділок, вівторок, середу, четвер о 17:00, у п`ятницю 15:45. Вихідні дні - субота і неділя. Рекомендований час завчасного прибуття на робоче місце 08:45.

Відповідно до Внутрішнього розпорядку від 30.09.2016 року № 2786 перебування у робочий час поліцейських, державних службовців та і працівників управлінь, відділів, секторів та інших структурних, відокремлених підрозділів ГУНП за межами службових приміщень (адміністративних будівель) з метою вирішення службових питань погоджується з керівниками відповідних самостійних структурних підрозділів ГУНП.

Матеріали справи свідчать, що під час проведення службового розслідування з метою перевірки відомостей, викладених у рапорті, дисциплінарною комісією ГУНП підготовлено та надіслано до СУ ГУНП запит, про надання записів камер відеоспостереження за 30, 31.12.2020 року, з 04 по 06.01.2021 року, а також з 11 по 16.01.2021 року, що розташовані у адміністративній будівлі Головного управління по пр. Слобожанський, буд. № 40, у м. Дніпро. За результатами перегляду складено відповідний акт.

Тобто, дисциплінарною комісією здійснено запит всіх записів камер відеоспостереження що розташовані у адміністративній будівлі за вищезазначений період.

Згідно акту перегляду дисциплінарною комісією встановлено, що позивач 30.12.2020 року о 08:53 заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:11 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 31.12.2020 року о 08:47 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:13 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 04.01.2021 року позивач на визначеному йому робочому місці був відсутній; 05.01.2021 року о 09:02 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:19 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 06.01.2021 року о 08:43 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 13:04 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 12.01.2021 року о 09:07 позивач заходить до приміщення СУ ГУНП та о 15:38 залишає адмінбудівлю і до кінця робочого дня до неї не повертається; 13.01.2021 року позивач на визначеному йому робочому місці був відсутній.

Таким чинному, під час проведення службового розслідування та перегляду всіх записів камер відеоспостереження, що розташовані у адміністративній будівлі за вищезазначений період, встановлено відсутність позивача без поважних причин на службі та на робочому місці, тобто позивач допустив систематичні прогули.

Щодо висновку суду першої інстанції про те, що позивач не був позбавлений можливості прибути після обідньої перерви через інших вхід, оскільки у будівлі Головного управління (пр. Слобожанський, буд. №40), передбачено два входи/виходи, суд зазначає, що такі висновки не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а можуть ґрунтуватися лише на належних і допустимих доказах.

Щодо пояснення свідка, суд зазначає, що свідок 30 та 31 грудня 2020 року перебував у відпустці (згідно наказу ГУНП від 07.12.2020 року № 69 в о/с), що виключає можливість підтвердження перебування позивача на робочому місці в ці дні. Крім того, з пояснень неможливо встановити перебування позивача 4, 5, 6, 12 та 13 січня 2021 року на робочому місці із зазначенням конкретного часу, а саме після залишення адмінбудівлі.

Таким чином, матеріалів справи та службового розслідування не містять жодних доказів які б свідчили про повернення позивача до адміністративної будівлі після її залишення та наявність 04.01.2021 та 13.01.2021 на робочому місці у будівлі Головного управління по пр. Слобожанський, буд. №40.

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Щодо правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна зосереджуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

У силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги поліцейського.

Колегія суддів зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Обов`язок поліцейського полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.

Отже, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, є обґрунтованим.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни.

Наказ Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що беззаперечно свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, відповідачем обґрунтовано, правомірно та пропорційним застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Суд першої інстанції не вірно застосував норми матеріального права, які мають важливе значення для її правильного вирішення, у зв`язку з чим, оскаржуване рішення суду першої інстанції не може вважатися законним та обґрунтованим.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення є неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до викладеного, у зв`язку з неправильним застосуванням судом першої інстанції норм матеріального прав та невідповідність висновків суду обставинам справи, суд дійшов до висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду та прийняття постанови про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року в адміністративній справі №160/7530/21 задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року в адміністративній справі №160/7530/21 - скасувати.

Прийняти нову постанову.

Відмовити у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дати проголошення.

Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 22 липня 2022 року.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко

суддя В.А. Шальєва