Справа № 420/1681/20
Суддя: Цховребова М.Г.
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1681/20
УХВАЛА

25 липня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Цховребової М.Г., розглянувши заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОНГФЕСТ» до Головного управління ДПС України в м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОНГФЕСТ» до Головного управління ДПС України в м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

26 червня 2020 року Одеським окружним адміністративним судом (головуючий суддя Токмілова Л.М.) у справі № 420/1681/20 прийнято рішення, яке залишено без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2021 року.

Представником відповідача Головного управління ДПС України в м. Києві до суду подано заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, вхід. № 22393/22 від 14.07.2022, в якій останній, керуючись ст.ст. 44, 46, 47, 55, п. 1 ч. 2 ст. 361, ст. 363 КАС України, просить, зокрема, задовольнити заяву та відкрити провадження про перегляд рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26.06.2020 у справі № 420/1681/20 за ново виявленими обставинами.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2022 року, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, вхід. № 22393/22 від 14.07.2022 року, у справі № 420/1681/20 розподілено головуючому судді (суді-доповідачу) Цховребовій М.Г.

Згідно з ч. 1 ст. 364 КАС України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 366 КАС України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Одержавши заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд з`ясував, що її подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 161, 364 КАС України, з таких підстав.

По-перше, згідно з ч. 2 ст. 161 КАС України, суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Заявником - суб`єктом владних повноважень доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення учасником справи копії заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та доданих до неї документів до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не доданий.

Отже, вимоги ч. 2 ст. 161 КАС України заявником не виконані.

При цьому суд звертає увагу позивача на те, що фактичне подання разом із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами копії заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та доданих до неї документів не спростовує встановлену судом обставину невиконання позивачем в даному випадку вимог ч. 2 ст. 161 КАС України.

По-друге, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 364 КАС України до заяви додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Відповідно до ч. 1 та пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі ЗУ № 3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, розмір ставки судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно, належна сума судового збору за цією заявою складає: 31530 грн. (21020грн.х150%).

Представником заявника (відповідача Головного управління ДПС України в м. Києві) до заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами не додано документ про сплату судового збору.

Представником заявника (відповідача Головного управління ДПС України в м. Києві) у поданій заяві заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому останній просить відстрочити сплату судового збору з таких підстав:

- у зв`язку із військовим вторгненням Російської Федерації та запровадженням воєнного стану на території України, постановами Кабінету Міністрів України від 10.03.2022 № 245 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету» та від 01.04.2022 № 401 «Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету» вирішено скоротити видатки загального фонду Державного бюджету України на 2022 рік, передбачені головним розпорядникам коштів державного бюджету за програмами згідно з додатком, та збільшити обсяг видатків за програмою 3511030 «Резервний фонд» на суму 50863945,8 тис. гривень та 73324506,8 тис. гривень відповідно;

- з метою підвищення обороноздатності держави в умовах воєнного етапу за рахунок коштів резервного фонду державного бюджету здійснюються видатки Міністерству оборони. Міністерству внутрішніх справ, Службі безпеки України, забезпечено виконання завдань, функцій та підготовку кадрів Збройних Сил України, Національної гвардії України та Державної прикордонної служби;

- частиною 1 статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правого режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України;

- приписами статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України;

- постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 2022 р. № 188 «Про внесення змін до Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану» (далі - Порядок) внесено зміни до Порядку підпункту 2 пункту 19 щодо роботи Казначейства та органів Казначейства, які здійснюють платежі за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка у визначеній черговості;

- відповідно до підпункту 2 пункту 19 Порядку, органи Казначейства не здійснюють платежі щодо сплати судового збору;

- отже, зважаючи на майновий стан органів ДПС, внаслідок впровадження воєнного стану, на рахунку за КВЕК 2800 (за яким здійснюються видатки для сплати судового збору) в умовах воєнного стану не здійснюється фінансування (п. 18 Порядку).

Дійсно, відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, за правилами частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Так, вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, встановлений ст. 5 Закону № 3674-VI.

Позивач до даного переліку осіб станом на дату подання позову не включений.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З указаного вбачається, що заявник (відповідача Головного управління ДПС України в м. Києві) не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Наведена правова позиція суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 14.08.2018 року у справі № 815/6828/17 (провадження № К/9901/53484/18).

Крім того, згідно з Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 5 лютого 2016 року, з посиланням на Постанову Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Також, згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та усталеної практики Європейського суду з прав людини, права, гарантовані ст. 6 Конвенції, в т.ч. право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута. (див. рішення «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, серія А, № 93).

В даному випадку доступ особи до суду обмежується законом.

Також, суд звертає увагу позивача на те, що згідно з п. 2 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22 травня 2015 року № 484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року, зобов`язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Пунктом 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року № 228, визначено, що під час складання на плановий бюджетний період розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів. На суму власних надходжень і відповідних видатків, які здійснені згідно з тимчасовими кошторисами та не заплановані в розписі, оформляється довідка про зміни до кошторису в частині спеціального фонду.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не є поважною причиною для несплати судового збору.

При цьому також слід зазначити, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Суд не бере до уваги посилання представника заявника (відповідача Головного управління ДПС України в м. Києві) на постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18, з тих підстав, що викладена у цій постанові позиція стосується юридичних осіб, проте юридичних осіб не суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи та на підставі наведеного, суд дійшов висновку, що клопотання заявника (відповідача Головного управління ДПС України в м. Києві) про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим, недоведеним та законодавчо безпідставним, відповідно таким, що не підлягає задоволенню.

Враховуючи та на підставі наведеного, виявлені недоліки заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду:

- доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії поданої до суду заяви та доданих до неї документів;

- документу про сплату судового збору у розмірі 31530 грн. (21020грн.х150%) у встановленому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 169, 243, 248, 256, 294, 364, 366 КАС України, суд -

ухвалив:

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Заяву Головного управління ДПС України в м. Києві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОНГФЕСТ» до Головного управління ДПС України в м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити Головному управлінню ДПС України в м. Києві 10-денний строк для усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в адміністративній справі з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд роз`яснює, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо заявник не усунув недоліки заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, заява повертається заявнику.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.Г. Цховребова