Справа № 520/5442/22
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2022-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 липня 2022 р. № 520/5442/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими підпорядкованих підрозділів УПО Харківської області від 11.03.2022 в частині щодо ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ №3п "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УПО Харківської області" від 11.03.2022, в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, яка стосується ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ №107о/с від 11.03.2022 "По особовому складу" в частині щодо звільнення зі служби ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Управління поліції охорони в Харківській області поновити на посаді ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу охорони об`єктів та публічної безпеки батальйону Управління поліції охорони в Харківській області.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до приписів п. 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині п`ятій цієї статті зазначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати накази в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 від 11.03.2022.

Слід зауважити, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду виникли у березні 2022 року, водночас з даним позовом до суду позивач звернувся 19.07.2022, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, з огляду на вказані обставини, суд дійшов висновку що позивачем пропущено строк звернення до суду з позовом до Управління поліції охорони в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, та не надано доказів на обґрунтування обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутися до суду в межах місячного строку звернення.

21.07.2022 через канцелярію суду адвокатом Верещакою Н.В. подано клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Судом встановлено, що до позовної заяви додано Ордер серії АХ №1097764 на надання правничої допомоги ОСОБА_1 адвокатом Верещакою Наталією Вікторівною.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 ст. 57 КАС України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 59 КАС України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до ч. 8 ст. 59 КАС України, у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідності заяви, скарги, клопотання.

Таким чином, сторона у справі має право подання процесуальних документів через представника лише на підставі документу, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

Суд зазначає, що долучений до адміністративного позову Ордер серії АХ №1097764 не є належним доказом підтвердження повноважень Верещака Н.В. на представництво інтересів ОСОБА_1 в Харківському окружному адміністративному суді, оскільки зі змісту вказаного документа судом встановлено, що особою, якій надається правова допомога згідно вказаного ордеру є ОСОБА_1 .

Згідно копії паспорту серії НОМЕР_1 , виданого Орджонікідзевським РВ у м. Харкові ГУДМСУ в Харківській області 25.09.2012, позивачем у справі №520/5442/22 є ОСОБА_1 .

Таким чином, до клопотання про поновлення строку звернення до суду та позову не надано документ, що посвідчує повноваження Верещака Н.В. на подачу та підписання процесуальних документів в інтересах позивача.

Як встановлено частиною 2 статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

У статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Посилання позивача у позовній заяві на не пропущення строку звернення до суду, оскільки оскаржувані накази отримані лише 22.06.2022, судом не приймається до уваги, оскільки до суду не подано відповідних доказів.

Отже, позивачем не обґрунтовано правових підстав для незастосування до спірних правовідносин строків звернення до суду, передбачених ст. 122 КАС України.

Таким чином, позивачеві слід надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно реалізувати право на звернення до суду за захистом своїх прав у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Всупереч вказаному, разом з позовною заявою позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та не надано будь-яких доказів поважності причин його пропуску, що не відповідає положенням ч. 6 ст. 161 КАС України.

Таким чином, суд зазначає, що з огляду на неподання позивачем до суду заяви про поновлення строку на звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права та враховуючи положення ч. 1 ст. 123 КАС України, наявні підстави для висновку про залишення позову без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску та надати відповідні докази.

Окрім цього суд зазначає, що частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини другої статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Дослідивши поданий позов, суд прийшов до висновку, що зміст позовних вимог не узгоджується з приписами статті 5 КАС України.

В силу приписів статей 244, 245 КАС України для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень суду необхідно встановити, які протиправні рішення, дії чи бездіяльність допущено відповідачем.

В рамках адміністративного судочинства:

дії - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Як зазначалось вище, в прохальній частині позовної заяви позивач просить суд, зокрема, визнати протиправним та скасувати Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими підпорядкованих підрозділів УПО Харківської області від 11.03.2022 в частині щодо ОСОБА_1 .

Разом з тим суд зазначає, що службове розслідуванням - це комплекс заходів, які здійснюються з метою уточнення причин, установлення обставин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством України, та ступеня вини особи (осіб), яка вчинила це правопорушення.

Висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.

За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.

Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки.

Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації.

Водночас обов`язковою ознакою рішення суб`єкта владних повноважень, яке може бути оскаржене до суду, є те, що воно безпосередньо породжує певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.

Таким чином правова природа оскаржуваного висновку службового розслідування унеможливлює здійснення судового розгляду вимог про визнання протиправним і скасування висновку за результатами службового розслідування, у зв`язку із чим ці позовні вимоги не можуть розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно подати до суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску та наданням відповідних доказів;

- адміністративний позов у новій редакції, із зазначенням змісту позовних вимог у відповідності до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку звернення до суду - повернути без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску та наданням відповідних доказів; адміністративного позову у новій редакції, із зазначенням змісту позовних вимог у відповідності до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Шляхова