Справа № 520/28670/21
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2022-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2022 року № 520/28670/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до Державної служби України з питань праці (вул. Десятинна, буд. 14, м. Київ, 01601, ,) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - в. о. Голови Державної служби України з питань праці Дегнера Ігор Анатолійович, про визнання протиправним та скасування висновку, наказу та поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом про визнання протиправним та скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності.

20.01.2022 представником позивача подана заява про збільшення розміру позовних вимог відповідно до якої позивач остаточно просив суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок про оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці, які займають посади державної служби категорії «Б» у 2021 році, в частині затвердження висновку про оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_1 у 2021 році , що затверджений наказом Держпраці № 156-кт від 13.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати наказ Держпраці № 165-кт від 22.12.2021 «Про звільнення ОСОБА_2 », яким звільнено ОСОБА_1 з посади начальника Головного управління Держпраці у Харківській області у перший день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатом оцінювання службової діяльності у 2021 році відповідно до п.3 ч.1. та ч.5 ст. 87 Закону України «Про державну службу»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпраці у Харківській області;

- стягнути з Головного управління Держпраці у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня звільнення по день поновлення на посаді;

- рішення суду в частині поновлення на посаді та виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць піддати негайному виконанню;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду та зобов`язати Держпраці подати у строк не пізніше наступного дня, що слідує за днем постановлення рішення суду, звіт про виконання рішення суду;

- судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування вимог заявленого позову позивачем зазначається, що перебуваючи на посаді начальника Головного управління Держпраці у Харківській області 24.12.2020 головою Держпраці йому були визначені завдання і ключові показники державного службовця з метою оцінювання службової діяльності на 2021 рік. З вказаними завданнями він був ознайомлений 06.01.2021.

Вважає, що при проведенні оціночної співбесіди відповідач не обґрунтував та не конкретизував у чому саме полягає неналежне виконання позивачем визначених йому ключових завдань. Оскаржувані результати виконання завдань державним службовцем у графі «Обгрунтування» є абстрактними та не містять жодних конкретних зауважень чи заперечень, чи спростувань щодо досягнутих результатів

Також позивач вказує на те, що всупереч приписів Наказу Національного агентства України з питань державної служби від 20.11.2020 № 217-20 протягом 2021 року моніторинг виконання ним завдань у 2021 році не проводився.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 по кожному з визначених завдань надана інформація про вжиті організаційні, практичні та методичні заходи які на його думку є співмірними та достатніми задля отримання позитивної оцінки та досягнення високих результатів у його діяльності як керівника територіального управління Держпраці.

Позивач не погоджується з виставленими оцінками обґрунтовуючи це таким.

За виконанням завданням № 1 йому виставлена оцінка 2 бали, з обґрунтуванням того , що під час його допомоги начальник потребував допомоги у виробленні алгоритму роботи, нагадувань і високої міри контролю за його виконанням. Проте наведені твердження не можуть вважатися належним обґрунтуванням , оскільки вони є некоректними , містять абстрактні висловлювання безвідносно до жодних обставин чи подій.

За виконання завдання 2 позивачу виставлена оцінка 1 бал з обґрунтуванням того, що завдання виконано частково, потребує доопрацювання. До виконання завдання державний службовець підійшов формально. На думку позивача вказана оцінка є необґрунтованою оскільки відповідачем не зазначено у чому саме полягає часткове виконання, а кількісна характеристика виконання завдання взагалі встановлена не була.

За виконання завдання 3 позивачу виставлена оцінка 2 бали, яка обґрунтована тим що при його виконанні позивач проявив низьку самостійність. При плануванні заходів визначено стандартний підхід. Втім позивач вважає вказане завдання таким, шо визначено некоректно. Крім того позивач у період січня-лютого 2021 року перебував у відпустці та на лікарняному, у зв`язку з чим завдання не підлягає оцінюванню через обставини, які унеможливлювали його виконання.

За виконання завдання 5 позивачу виставлена оцінка 1 бал, яка обґрунтована тим, що завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. Виконано лише 55% запланованих заходів. До виконання завдань ОСОБА_1 підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату. Однак позивач з цим не погоджується в обґрунтування чого зазначим статистичні показники діяльності Управління.

Зважаючи на вище викладене позивач зазначає, що для висновку про негативну оцінку результатів діяльності державного службовця повинні бути об`єктивно встановлені факти, що свідчать про неналежне виконання ним своїх службових обов`язків, систематичне порушення дисципліни, вчинення ганебних вчинків, злочинів, корупційних правопорушень, порушення присяги, критично низький рівень теоретичних знань чи професійних навичок. При цьому, зазначені негативні факти повинні бути задокументовані під час проведення оцінювання.

З вказаних підстав просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідач, у встановлений судом строк надав відзив на позовну заяву у якому проти позовних вимог ОСОБА_1 заперечував повністю, у задоволенні позову просив відмовити.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

Наказом Держпраці від 19.01.2018 № 2-кт ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Головного управління Держпраці у Харківській області (далі Управління).

Позивач, станом на дату проведення щорічного оцінювання результатів службової діяльності, обіймав посаду керівника Управління, що віднесена до посад державної служби категорії «Б».

Суб`єктом призначення на посаду та безпосереднім керівником Позивача, як начальника Управління, є Голова Держпраці.

05.10.2021 Державною службою України з питань праці було видано наказ № 121-кт, в якому було встановлено строки проведення оціночної співбесіди у період з 1.11.2021 по 22.11.2021. Натомість співбесіда з ним проведена 25.11.2021, тобто поза межами визначеного графіку.

При проведенні оціночної співбесіди йому була виставлена негативна оцінка. 26.11.2021 ОСОБА_1 до Держпраці були подані зауваження, однак відповідь про результати їх розгляду він не отримав.

У зв`язку з виставленням негативної оцінки за результатами оцінювання позивача було звільнено відповідно до п.3 ч.1. та ч.5 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

З зазначеною оцінкою, висновками щодо оцінювання і власним звільненням позивач не погоджується, вважає, що оцінювання проведено поверхнево, в порушення приписів Порядку №640, а саме: без врахування критеріїв оцінки встановлених Порядком №640 та фактичних обставин, які стосувалися виконання завдань державним службовцем, в тому числі досягнутих результатів.

Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

По суті виявлених порушень суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів частини першої, другої статті 44 Закону № 889 результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця.

Відповідно до пункту 10 Порядку № 640 завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Так, 24.12.2020 з метою оцінювання Позивача державного службовця категорії «Б», т. в. о. Голови Держпраці ОСОБА_3 з урахуванням функцій та обов`язків, визначених у Положенні про Управління, затвердженого наказом Держпраці від 03.08.2018 № 84 (далі Положення), Позивачу визначено індивідуальну програму професійного розвитку державного службовця та п`ять завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2021 рік, а саме:

Завдання 1: організація роботи щодо запобігання використанню незадекларованої праці та іншим порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

Завдання 2: організація роботи щодо забезпечення прав і гарантій медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійснення заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Завдання 3: здійснення територіальними органами Держпраці інформаційно-роз`яснювальної роботи щодо запобігання виробничого травматизму та зниження його рівня.

Завдання 4: проведення моніторингу та аналізу ефективності інспекційної діяльності територіальних органів Держпраці під час здійснення заходів державного нагляду за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт на будівельних майданчиках області.

Завдання 5: фактичне проведення позапланових перевірок суб`єктів господарювання щодо виконання приписів.

Позивач відповідно до вимог пункту 5 Порядку № 640 ознайомився з визначеними завданнями і ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2021 рік, 06.01.2021, про що свідчить підпис Позивача у графі «Ознайомлення державного службовця».

Відповідно до пункту 13 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні-грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначенням завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Наказом Держпраці від 05.10.2021 № 121-кт «Про визначення результатів завдань державними службовцями апарату Держпраці, які займають посади державної служби категорій «Б» та «В» та керівниками територіальних органів Держпраці, які займають посади державної служби категорії «Б», у 2021 році» (далі наказ № 121-кт) вирішено визначити результати виконання завдань за 2021 рік, згідно зі строками, встановленими графіком, та затверджено список державних службовців, результати діяльності яких підлягають оцінюванню у 2021 році.

Так, 25.11.2021 відповідно до пункту 39 Порядку № 640 Держпраці проведено оціночну співбесіду з Позивачем, під час якої було заслухано усні пояснення, розглянутий поданий ним письмовий звіт щодо стану виконання завдань і ключових показників за 2021 рік (далі Звіт).

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 вказує на проведення оціночної співбесіди поза межами строків, встановлених графіком, затвердженим наказом № 121-кт не з 17.11.2021 по 22.11.2021, а 25.11.2021.

Посилання ОСОБА_1 на такі доводи є безпідставними, необґрунтованими та спростовуються тим, що визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні-грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначенням завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (пункт 13 Порядку № 640), тобто оціночна співбесіда проведена в меж строків, встановлених Порядком № 640, а тому наведене Позивачем не впливає на результати щорічного оцінювання.

Після проведення оціночної співбесіди, суб`єктом призначення заповнено форму згідно з додатком 8 до Порядку № 640 «Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2021 рік» та виставлено бали з їх обґрунтуванням.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина п`ята статті 44 Закону № 889).

Критеріями виставлення балів, наведеними у додатку 4 до Порядку № 640, передбачено, що виконане завдання можливо оцінити за 4-х бальною системою, виставивши оцінку від 1 до 4 за умови, що завдання виконане.

Так, за завдання 1 (організація роботи щодо запобігання використанню незадекларованої праці та іншим порушення законодавства про працю та зайнятість населення) виставлена оцінка « 2». Обгрунтування завдання виконано; під час його виконання потребував допомоги у виробленні алгоритму роботи, нагадувань і високої міри контролю за його виконанням.

Щодо ключового показника результативності, ефективності та якості розроблено та узгоджено із заінтересованими органами та соціальними партнерами План спільних заходів щодо зниження рівня незадекларованої праці в регіоні на 2021 рік, який подано на затвердження Держпраці виконано частково.

Управлінням розроблено та узгоджено із заінтересованими органами та соціальними партнерами План спільних заходів щодо зниження рівня незадекларованої праці в регіоні на 2021 рік (далі План заходів).

Разом з тим, План заходів має формальний характер, зокрема відображає здійснення постійної роботи або передбачає стандартний обмін інформацією із заінтересованими органами та соціальними партнерами.

Так, у Плані заходів:

відсутні конкретні заходи із конкретними строками (загальні положення із строком виконання упродовж 2021 року);

більшість передбачених заходів носить формальний характер (відображають постійну роботу);

відсутні конкретні заходи щодо організації і проведення інформаційних кампаній, строки їх виконання, шляхи реалізації, орієнтація на найбільш ризикові галузі господарства, партнери тощо;

строки виконання інформаційних заходів фактично відсутні (передбачено упродовж року);

заходи не пов`язані із ступенем ризику використання незадекларованої праці, не містять конкретних строків виконання;

не передбачено здійснення заходів (інформаційних та інспекційних) у неформальному секторі економіки (водночас, за даними Державної служби статистики кількість неформально зайнятого населення у 2020 році становила 116,4 тис. осіб (або 9,6 % від загальної кількості зайнятого населення). З них, у неформальному секторі економіки зайнято 60,2 тис. осіб (або 52 % від загальної кількості неформально зайнятого населення);

відсутні заходи для молоді і студентів щодо формування негативного ставлення для незадекларованої праці (водночас, кількість навчальних закладів у Харківській області у 2020 році становила 60, закінчило навчання 42 тис. студентів, які вперше вийшли на ринок праці, всього проходять навчання більше 30 тис. студентів).

При складанні графіка інформаційних та інспекційних заходів на 2021 рік заплановано проведення 109 інспекційних відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин (9 заходів на місяць, при наявності 18 інспекторів праці на дату затвердження 0,5 заходи на 1 інспектора праці на місяць, що є дуже низьким показником).

За завдання 2 (організація роботи щодо забезпечення прав і гарантій медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійснення заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19) виставлена оцінка «1». Обгрунтування завдання виконано частково, потребує доопрацювання; до виконання завдань державний службовець підійшов формально.

Ключові показники результативності, ефективності та якості:

розроблено проекти планів заходів щодо усунення організаційних та технічних причин інфікування медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, при виконанні посадових обов`язків, по кожному медичному закладу, де зареєстровано найбільшу кількість випадків інфікування ВИКОНАНО ЧАСТКОВО;

проведено спільні наради із профільними департаментами обласних державних адміністрацій та медичними закладами, на яких погоджено проекти планів заходів щодо усунення організаційних та технічних причин інфікування медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, при виконанні посадових обов`язків, по кожному медичному закладу, де зареєстровано найбільшу кількість випадків інфікування (далі - План) виконано частково.

Держпраці проведено аналіз стану та причин захворюваності на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, серед медичних та інших працівників закладів охорони здоров`я, який направлено до територіальних органів Держпраці окремим дорученням т. в. о. Голови Держпраці Сажієнком В. В. від 25.11.2020 № Д-437/1/3.5.2-20 для врахування в роботі при здійсненні такого аналізу на рівні регіону.

Вказаний аналіз містить інформацію щодо причин інфікування медичних працівників окремих закладів охорони здоров`я та перелік заходів щодо запобігання поширення COVID-19 серед медичних працівників.

Управлінням проведено аналіз стану захворюваності медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19 та визначено перелік основних причин, що призводять до інфікування таких працівників.

За результатами проведеного аналізу розроблені та затверджені із профільним департаментом обласної державної адміністрації та медичними закладами плани заходів щодо усунення організаційних та технічних причин інфікування медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Водночас, у ході проведеного аналізу не визначено конкретних причин інфікування медичних працівників по кожному окремому закладу охорони здоров`я, де зареєстровано найбільша кількість випадків COVID-19, а визначено загальні причини захворювання.

У зв`язку з чим, розроблені Управлінням плани заходів є формальними та не містять інформації щодо конкретних заходів щодо протидії поширення COVID-19 у кожному окремому закладі охорони здоров`я, тому не можуть бути використані у зв`язку з необхідністю суттєвого доопрацювання.

Такий підхід до аналізу причин інфікування медичних працівників та відповідно розроблений План не дав конкретних результатів, що у свою чергу призвело до того, що станом на 01.11.2021 захворіло 10 % від загальної чисельності медичних працівників області.

За завдання 3 (здійснення територіальними органами Держпраці інформаційно-роз`яснювальної роботи щодо запобігання виробничого травматизму та зниження його рівня) виставлена оцінка « 2». Обгрунтування завдання виконано; під час його виконання проявив низьку самостійність; при плануванні заходів використано стандартний підхід.

За 10 місяців 2021 року допущено ріст рівня загального травматизму у суб`єктів господарювання пошти та зв`язку на 2 випадки (+50%), у харчовій промисловості на 2 випадки (+50%).

Допущено зростання рівня смертельного травматизму у галузі будівництва на 2 випадки (+200%), на транспорті на 2 випадки (+50%), в агропромисловому комплексі на 5 випадків (+166%), соціально-культурній сфері на 1 випадок (+100%).

При цьому, у галузі будівництва було проведено лише 371 превентивних заходів (7% від загальної кількості превентивних заходів), на транспорті 262 превентивних заходів (5% від загальної кількості превентивних заходів), в агропромисловому комплексі 342 превентивних заходів (6% від загальної кількості превентивних заходів), соціально-культурній сфері 2284 превентивних заходів (44% від загальної кількості превентивних заходів), у суб`єктів господарювання пошти та зв`язку 5 превентивних заходів (1% від загальної кількості превентивних заходів), у харчовій промисловості не проведено жодного превентивного заходу.

Відповідно до Профілю безпеки праці на 2021 рік Управлінням проведено 4909 семінарів, нарад, круглих столів, що на 94 менше (-2%) ніж у 2020 році. Зокрема, у галузі будівництва проведено на 817 заходів менше (-79%), на транспорті на 628 заходів (-84%), в агропромисловому комплексі на 204 заходи (-31%). У зазначених галузях було допущено зростання рівня смертельного травматизму.

Також надано 2057 технічних консультацій на робочих місцях, що на 45 менше (-2%) ніж у 2020 році. Зокрема, у галузі будівництва проведено на 379 заходів менше (-48%), на транспорті на 87 заходів (-46%), в соціально-культурній сфері на 252 заходи (-29%). У зазначених галузях було допущено зростяння смертельного травматизму.

Протягом звітного періоду не було скореговано напрямів превентивної роботи в залежності від динаміки травматизму у відповідних галузях (будівництво, транспорт, агропромисловий комплекс).

За завдання 4 (проведення моніторингу та аналізу ефективності інспекційної діяльності територіальних органів Держпраці під час здійснення заходів державного нагляду за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт на будівельних майданчиках області) виставлена оцінка « 3». В обґрунтування виставленої оцінки зазначено, що завдання виконано своєчасно, результати можна використовувати в роботі.

Аналіз щодо організації безпеки праці під час ведення будівельних робіт в області (показник виконання) до Держпраці не надавався та в результатах виконання завдання незазначені аналітичні показники, ненаведені висновки проведеного аналізу на підставі яких обґрунтовувалась подальша діяльність Управління.

Також, ненаведене в звіті про виконання завдання яким чином проводився моніторинг щодо отриманої кількості попередніх інформацій про виконання розпочатих будівельних робіт у 2021 році, що свідчить про формальне виконання начальником Управління ОСОБА_1 організаційних повноважень.

За завдання 5 (фактичне проведення позапланових перевірок суб`єктів господарювання щодо виконання приписів) виставлена оцінка « 1». Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. Виконано лише 55 % запланованих заходів. До виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату.

Щодо 100% внесення матеріалів перевірок у систему ІАС та повноти внесеної інформації.

Необхідність внесення зазначеної інформації визначено частиною другою статті 4-1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та пунктом 25 Порядку функціонування інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю), внесення відомостей до неї та строки розміщення цих відомостей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 № 387.

Зокрема, відомості, визначені абзацами другим восьмим частини другої статті 4-1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», та зміни до них вносяться до системи суб`єктами наповнення не пізніше трьох робочих днів з дня прийняття рішення, в якому містяться відповідні відомості чи зміни до них.

Відомості, визначені абзацами дев`ятим тринадцятим частини другої статті 4-1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», вносяться до системи суб`єктами наповнення не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття рішення, в якому містяться відповідні відомості.

Відповідно до даних інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система), Управлінням за 10 місяців 2021 року заплановано проведення 648 планових заходів державного нагляду (контролю) щодо піднаглядних суб`єктів господарювання у сферах нагляду Держпраці. З них, проведено 354 або 55%.

Враховуючи зазначену інформацію, начальником Управління ОСОБА_1 не забезпечено 100% внесення матеріалів перевірок у систему ІАС та повноту внесеної інформації, до виконання завдання державний службовець підійшов формально.

До виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату.

Середній бал за результатами проведеного щорічного оцінювання 1,8 бали.

Приписами частини четвертої статті 44 Закону № 889 передбачено, що висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

На виконання останнього видано наказ Держпраці від 13.12.2021 № 156-кт «Про затвердження висновку оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці та їх заступників, які займають посади державної служби категорії «Б», у 2021 році», яким затверджено відповідний висновок, згідно з додатком до якого Позивач отримав негативну оцінку.

Зміст доводів Позивача фактично зводиться до незгоди з отриманими балами. У своїй позовній заяві ОСОБА_1 чітко зазначає, що не погоджується з оцінкою та висновками щодо оцінювання (сторінка 3 позовної заяви).

Водночас, суд не може втручатися у дискреційні повноваження Відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів, та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640 (висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 30.03.2021 у справі № 280/6429/19, від 30.11.2021 у справі 260/1834/19).

У розділі позовної заяви «Ревалентні норми права та їх застосування» ОСОБА_1 наводить норми, зокрема Закону № 889, Порядку № 640 і Методичних рекомендацій № 217-20, згідно з якими безпосередному керівнику перед оціночною співбесідою рекомендується переглянути визначені державному службовцю завдання і ключові показники на звітний період та результати моніторингу виконання цих завдань протягом звітного періоду (за наявності), і як висновок зазначається про те, що Відповідач мав би уточнити інформацію щодо фактичного виконання завдань та ключових показників.

Виходячи з практики Верховного Суду (постанова від 30.03.2021 у справі № 280/6429/19), Методичні рекомендації мають рекомендаційний характер, не звільняють державного службовця від повного, якісного та своєчасного виконання завдань, навіть, якщо не було проведено безпосереднім керівником бесіди з метою з`ясування стану виконання завдань, причин відставання чи незадовільний стан досягнення ключових результатів.

У розділі позовної заяви «Підстави та межі оскарження» Позивач посилається на абстрактність зроблених суб`єктом оцінювання обґрунтувань.

Як вже зазначалося, безпосередній керівник заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 до Порядку № 640 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування.

Держпраці зазначає про наявність у вказаному документі належного мотивування та обґрунтування виставлення балів, що свідчить про об`єктивність оцінювання службової діяльності Позивача.

В основу критеріїв оцінки результатів виконання завдань покладено чіткі очікувані (на початку року) показники досягнення результатів роботи відповідно до стратегічних цілей державної установи та працівника. При аналізі результативності праці враховані фактори, які впливають на виконання покладених на державного службовця функцій, компетентність, виконавська дисципліна, відповідальність тощо.

Суб`єкт оцінювання навів смислові значення на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неповне виконання, чому вони проявилися).

Відтак, суб`єкт оцінювання дійшов правомірного висновку, що службова діяльність Позивача недостатньо результативна, значна частка очікувань та вимог не задовольняється, не всі важливі цілі досягнуті, результати незначні.

Крім того, зауважуємо, що передбачений наведеними нормами обов`язок безпосереднього керівника наводити обґрунтування виставленим балам не може сприйматися як вимога наводити детальну відповідь на кожен аргумент та/або бал.

ОСОБА_1 також вказує як підставу для задоволення свої позовних вимог ту обставину, що у зв`язку з перебуванням ним на лікарняних, у відпустках завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2021 рік, не підлягали оцінюванню та не були переглянуті.

По перше, завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2021 рік, були погоджені Позивачем без зауважень.

По друге, на підтвердження «виконання» завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2021 рік, Позивач склав та надав Звіт.

По третє, Позивач не навів жодного доказу стосовно звернення протягом 2021 року до Відповідача щодо надання роз`яснень чи уточнень будь-якого із завдань і його показників та у Звіті Позивач звітував про «виконання» останніх.

У розділі позовної заяви «По суті фактичного виконання завдань на 2021 рік» Позивач вказує на некоректність третього завдання, проте завдання ним погоджено, зауважень щодо вказаного завдання до Відповідача протягом 2021 року не надходило, Позивач прозвітував, зокрема по третьому завданню перед Відповідачем.

Крім того, Позивач зазначає про відсутність реагування на подані ним зауваження на результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної категорії «Б» та «В».

Відповідно до частини восьмої статті 44 Закону № 889 державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Закон № 889 не містить положень щодо обов`язкового розгляду зауважень державного службовця стосовно оцінювання результатів його службової діяльності та прийняття за результатами такого розгляду будь-яких рішень.

Щодо виплат Позивачу премій відповідно до Закону № 889.

На думку Держпраці отримання премій Позивачем, як заохочень за інтенсивність праці та трудову діяльність за результатами роботи, не може вважатися беззаперечним доказом проведення роботи ОСОБА_1 на високому рівні, що мало б вплинути на результати оцінювання даного державного службовця.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 640 оцінювання проводиться на підставі: ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Порядок № 640 не визначає додаткових факторів (крім зазначених вище), які впливають чи можуть впливати на результати оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, а відтак погодження Держпраці виплат премій Позивачу, як додаткове підтвердження того, що робота проводилась Позивачем на відповідному рівні, не може враховуватися судом першої інстанції при прийнятті рішення.

Щодо дискреційних повноважень без упередженого ставлення.

Оцінювання державного службовця є правом безпосереднього керівника, обумовлене його суб`єктивною оцінкою діяльності відповідних працівників, пов`язаною з характером, кількістю, інтенсивністю виконаної роботи тощо. Суд не може підміняти собою керівника та надавати таку оцінку на вимогу Позивача. У той же час, доказів, які б надали суду привід сумніватися в неупередженості керівника Позивача по відношенню до нього самого і до виконаної ним роботи та, відповідно, її оцінки, останнім не наведено.

Як указувалося, за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина п`ята статті 44 Закону № 889).

Критеріями виставлення балів, наведеними у додатку 4 до Порядку № 640, передбачено, що виконане завдання можливо оцінити за 4-х бальною системою, виставивши оцінку від 1 до 4 за умови, що завдання виконане.

Слід зазначити, що Голова Держпраці, як безпосередній керівник Позивача повною мірою наділений повноваженнями щодо оцінки його службової діяльності.

У Голови Держпраці, як безпосереднього керівника позивача, є самостійні дискреційні повноваження щодо оцінювання службової діяльності останнього. Під час проведення такої оцінки враховується значна кількість обставин та здійснюється їх критичне оцінювання. При цьому, будь-яка оцінка за своєю суттю характеризується високим рівнем індивідуалізації.

Враховуючи особливість повноважень Голови Держпраці при проведенні такої оцінки (як дискреційних), дії Голови Держпраці не можуть вважатися необґрунтованими лише з підстав інакшого суб`єктивного оцінювання обставин, які вплинули на висновки оцінювання.

Дискреційні повноваження безпосереднього керівника, який проводить оцінювання, дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законодавством, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Як випливає зі змісту Рекомендації R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

У зв`язку з цим зазначаємо, що оцінювання виконання завдань, ключових показників Позивача проводилось Головою Держпраці у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на нього в силу Закону № 889, Положення про Держпраці.

Функції керівника державного органу влади доводять, що саме він повинен вирішувати найважливіші питання та проблеми щодо забезпечення ефективної роботи державного органу влади, тому повинен володіти високим професіоналізмом, здібностями і вмінням концентрувати увагу на всіх напрямах роботи державного органу влади для досягнення поставлених цілей.

Водночас, саме від керівника першочергово залежить рівень показників роботи державного органу. Невиконання мінімальних показників роботи свідчить про відсутність достатнього рівня підготовки та кваліфікації для роботи на посаді керівника. Відповідальність за стан виконання поставлених завдань повною мірою лягає саме на керівників органів виконавчої влади, статус яких підтверджує їх важливу роль у механізмі реалізації виконавчої влади. Таким чином при оцінці діяльності Позивача як керівника органу має бути враховано всі результати роботи, направленої на виконання завдань.

Ураховуючи наведене, позовна вимога про визнання протиправним та скасування висновку у частині результатів оцінювання ОСОБА_1 , затвердженого наказом Держпраці від 13.12.2021 № 156-кт «Про затвердження висновку оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці та їх заступників, які займають посади державної служби категорії «Б», у 2021 році», задоволенню не підлягає.

Щодо правомірності наказу Держпраці від 22.12.2021 № 165-кт «Про звільнення ОСОБА_2 ».

Згідно з частиною шостою статті 44 Закону № 889 у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону. Пунктом 3 частини першої статті 87 Закону № 889 передбачено, що для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності і це є безумовною підставою.

Дії Голови Держпраці під час здійснення оцінювання та затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності Позивача є такими, що здійснені на підставі та в межах повноважень, визначених законодавством, оскілки таке право йому надано відповідно до Закону № 889.

З огляду на вищевикладене, наказ Держпраці від 22.12.2021 № 165-кт «Про звільнення ОСОБА_2 » є правомірним, що виключає можливість його скасування та обов`язку поновлення Позивача на публічній службі.

Стосовно стягнення на користь Позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то така вимога є похідною від вимог Позивача щодо визнання протиправними та скасування вказаних наказів, поновлення на посаді державної служби, а відтак, з огляду на все вищенаведене, задоволенню не підлягає.

Таким чином, Держпраці діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Дослідивши матеріали справи, доводи адміністративного позову та надані сторонами докази, суд встановив наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 7 КАС України, вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до ч. 4 ст. 46 КАС України, відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

З матеріалів справи судом встановлено, що Наказом Держпраці від 19.01.2018 № 2-кт ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Головного управління Держпраці у Харківській області.

Позивач, станом на дату проведення щорічного оцінювання результатів службової діяльності, обіймав посаду керівника Управління, що віднесена до посад державної служби категорії «Б».

Суб`єктом призначення на посаду та безпосереднім керівником Позивача, як начальника Управління, є Голова Держпраці.

Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі Положення про Держпраці), передбачено, що Держпраці є центральним органом виконавчої влади та здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи, з метою організації своєї діяльності контролює та координує діяльність територіальних органів Держпраці (пункти 1, 7, підпункт 6 пункту 5 Положення про Держпраці).

Управління є територіальним органом Держпраці, що їй підпорядковується.

Відповідно до частини п`ятої статті 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» керівники та заступники керівників територіальних органів центрального органу виконавчої влади призначаються на посади та звільняються з посад керівником центрального органу виконавчої влади відповідно до законодавства про державну службу.

Відповідно до підпункту 10 пункту 11 Положення про Держпраці Голова Держпраці призначає на посаду та звільняє з посади керівників територіальних органів Держпраці.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України «Про державну службу»(далі Закон № 889).

Відповідно до приписів частини першої, другої статті 44 Закону № 889 результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця.

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б», а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом № 889, Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (зі змінами) (далі Порядок № 640), Методичними рекомендаціями НАДС «Щодо визначення завдань і ключових показників результативності, ефективності службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», моніторинг їх виконання та перегляду, затвердженими наказом НАДС від 20.11.2020 № 217-20 (далі Методичні рекомендації).

Так, оцінювання проводиться на підставі ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності держслужбовця, визначених з урахуванням його посадових обов`язків, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 8 Порядку №640).

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню) (пункт 9 Порядку №640).

Додатком 4 до Порядку №640 встановлено Критерії виставлення балів, зокрема: «не підлягає оцінюванню»,« 0»,« 1»,« 2»,« 3»,« 4».

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем (пункт 47 Порядку №640).

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу". У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу (пункт 48 Порядку №640).

Відповідно до пункту 49 Порядку №640, висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Так, 24.12.2020 з метою оцінювання Позивача державного службовця категорії «Б», т. в. о. Голови Держпраці ОСОБА_3 з урахуванням функцій та обов`язків, визначених у Положенні про Управління, затвердженого наказом Держпраці від 03.08.2018 № 84 (далі Положення), Позивачу визначено індивідуальну програму професійного розвитку державного службовця та п`ять завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2021 рік.

Позивач відповідно до вимог пункту 5 Порядку № 640 ознайомився з визначеними завданнями і ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2021 рік, 06.01.2021, про що свідчить підпис Позивача у графі «Ознайомлення державного службовця».

05.10.2021 Державною службою України з питань праці було видано наказ № 121-кт, в якому було встановлено строки проведення оціночної співбесіди у період з 1.11.2021 по 22.11.2021.

25.11.2021 відповідно до пункту 39 Порядку № 640 Держпраці проведено оціночну співбесіду з Позивачем, під час якої було заслухано усні пояснення, розглянутий поданий ним письмовий звіт щодо стану виконання завдань і ключових показників за 2021 рік (далі Звіт).

За результатами оціночної співбесіди ОСОБА_1 був визначений середній бал 1,8, та виставлена негативна оцінка.

Висновок про оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці, які займають посади державної служби категорії «Б» у 2021 році, затверджений наказом Держпраці № 156-кт від 13.12.2021.

Дослідивши подані сторонами докази, пояснення сторін та вивчивши матеріали справи у сукупності, суд дійшов висновку, що оцінювання службової діяльності начальника Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_1 відбулося відповідно до вимог Закону №889-VIII, з дотриманням процедури, визначеної Типовим порядком, а тому висновок за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 , затверджений наказом Держпраці від 13.12.2021 №156-кт, є правомірним, з огляду на що правові підстави для його скасування відсутні.

Також суд критично оцінює доводи позивача про те, що проведення оціночної співбесіди поза визначеного строку могло вплинути на результати службової діяльності яка проводилась протягом року, що підлягає оцінюванню.

Суд зазначає, що визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні-грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначенням завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (пункт 13 Порядку № 640), тобто оціночна співбесіда проведена в межах строків, встановлених Порядком № 640, а тому наведене Позивачем не впливає на результати щорічного оцінювання.

Суд не бере до уваги доводи позивача про порушення його безпосереднім керівником вимог Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017 №237, оскільки вказані Методичні рекомендації носять рекомендаційний характер та не є нормативно-правовим актом, що підлягає обов`язковому застосуванню.

Також при прийнятті рішення суд враховує детальні пояснення відповідача, які викладені у відзиві на адміністративний позов та вважає їх обґрунтованими у частині об`єктивності виставлення оцінок по кожному з визначених ОСОБА_1 завдань.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 87 Закону №889-VIII підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Таким чином, оскільки за результатами оцінювання службової діяльності у 2021 році ОСОБА_1 згідно з висновком, затвердженим наказом Держпраці від 13.12.2021 №156-кт, отримав негативну оцінку, тому відповідач правомірно звільнив його із займаної посади з підстави, передбаченої п.3 ч.1 ст.87 Закону №889-VIII.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В основу критеріїв оцінки результатів виконання завдань покладено чіткі очікувані (на початку року) показники досягнення результатів роботи відповідно до стратегічних цілей державної установи та працівника. При аналізі результативності праці враховано реальне навантаження на працівника, фактори, які впливають на виконання покладених на службовця функцій, компетентність та виконавська дисципліна, а також відповідальність за управління людськими ресурсами, аналітичні навички, тощо.

Суб`єкт, оцінювання, конкретизував підстави для застосування тієї чи іншої оцінки, навів смислові значення, на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неналежне виконання, неповне виконання, неякісне виконання, в чому вони проявилися).

Таким чином відповідач як суб`єкт владних повноважень довів суду належними та допустимими доказами правомірність та законність висновку оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 та наказу про його звільнення, з огляду на що підстави для їх скасування відсутні.

З врахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та безпідставними, відтак в задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "РуїсТоріха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Згідно п. 41 висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відмовляючи у задоволенні позову про скасування оцінювання службової діяльності, не підлягають задоволенню і решта позовних вимог, як є похідними від прийнятого оспорюваного рішення щодо оцінювання службової діяльності.

Відповідно до приписів статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із статтею 90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У відповідності до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, в даному випадку, і було належним чином зроблено представником Держпраці при розгляді даної справи.

Керуючись ст.ст. 6-9, 243-246, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до Державної служби України з питань праці (вул. Десятинна, буд. 14, м. Київ, 01601, ,) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - в. о. Голови Державної служби України з питань праці Дегнера Ігор Анатолійович, про визнання протиправним та скасування висновку, наказу та поновлення на посаді відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.