Справа № 200/3875/22
Суддя: Аляб'єв І.Г.
Дата ухвалення: 2022-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 липня 2022 року Справа №200/3875/22

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Аляб`єв І.Г., ознайомившись з позовною заявою Донецького обласного відділення Фонду соціального захисту ociб з інвалідністю до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгово-промислова група «ДКМК» про стягнення адміністративно-господарських санкцій,

ВСТАНОВИВ:

15.07.2022 Донецьке обласне відділення Фонду соціального захисту ociб з інвалідністю звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгово-промислова група «ДКМК» в якому просить стягнути з ТОВ «Торгово-промислова група «ДКМК» на користь Державного бюджету України адміністративно-господарські санкції за невиконання нормативу робочих місць, призначених для працевлаштування осіб з інвалідністю у 2021 році, у розмірі 83924,49 грн. та пеню у розмірі 4028,52 грн. на р/р UA0005720 Донецьке ГУК/Лівобер.р-н Мар./50070000; ЄДРПОУ ГУ ДКСУ 37967785; МФО 899998; код платежу 50070000. ЄДРПОУ відділення Фонду (стягувача) 13492430.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих до неї документів, суд констатує, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Щодо питання сплати судового збору.

Згідно із частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з позовною заявою позивач надав клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що обслуговування бюджетних коштів, зокрема фінансування видатків, здійснюється Державною казначейською службою України відповідно до Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590. У зв`язку з цим є певні труднощі своєчасно сплатити судовий збір за подачу адміністративного позову. Просив відстрочити сплату судового збору через відсутність коштів, на підставі статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі Закон №3674-VI). Доказів неможливості сплати судового збору до клопотання не додано.

Згідно із частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до преамбули Закону України №3674-VI цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, тобто є спеціальним законом, яким має керуватися суд при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За приписами частини 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду у своєї постанові від 14.01.2021 р. у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) наголосила, що частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

При цьому, як уже зазначалось, із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд зазначає, що позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з Товариства на користь Державного бюджету України адміністративно-господарських санкцій за невиконання нормативу робочих місць, призначених для працевлаштування осіб з інвалідністю у 2021 році, у розмірі 83924,49 грн. та пеню у розмірі 4028,52 грн., тобто предметом позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Крім того, з матеріалів позовної заяви вбачається, що між позивачем та адвокатом Брацило Романом Леонідовичем укладено договір цивільно-правового характеру №1 від 04.01.2022 відповідно до якого адвокат отримує суму винагороди зі всіма відрахуваннями у розмірі 7562,50 грн. в місяць, тобто станом на дату звернення до суду з цією позовною заявою, позивач вже сплатив адвокату за наведеним договором цивільно-правового характеру 45375,00 грн. винагороди (7562,50 грн х 6 місяців), у той час як сума судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї позовної заяви, складає 2481,00 грн.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєї вже згаданої постанові від 14.01.2021 р. у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20), водночас у нормах частини другої статті 132 КАС відсилання до норм Закону України «Про судовий збір», зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору.

Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, суд не вважає за доцільне скористатися своїм правом та звільнити від сплати судового збору, відстрочити або розстрочити сплату судового збору позивачу, отже, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

До того ж, посилання на обставини, пов`язані з фінансуванням органів, установ чи організацій з державного бюджету та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору, на порядок виділення коштів для сплати судового збору та погодження сплати тощо, не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 18 січня 2018 року в справі 805/2119/17-а (К/9901/348/17).

Враховуючи вищевикладене, підстави для відстрочення позивачу сплати судового збору відсутні.

Судом встановлено, що позивачем не додано до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI, розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет на 2022 рік" від 02 грудня 2021 року №1928-ІХ, розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 2481,00 грн.

Позивачем заявлені вимоги майнового характеру, а саме стягнення з відповідача на користь Державного бюджету України адміністративно-господарські санкції за невиконання нормативу робочих місць, призначених для працевлаштування осіб з інвалідністю у 2021 році, у розмірі 83924,49 грн. та пеню у розмірі 4028,52 грн..

Таким чином, під час подання позову позивач мав сплатити судовий збір за адміністративний позов майнового характеру 2481 грн. 00 коп.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- документа про сплату судового збору в сумі 2481 грн. 00 коп. за наступними реквізитами: Р/р UA4005658, отримувач коштів: Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, код отримувача за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 2 ст. 161 КАС України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

У разі подання до суду документів в електронній формі суб`єкт владних повноважень зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Позивачем, в порушення вимог ч.2 ст.161 КАС України не надано доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів. Додано лише скріншот електронного листа.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги вищенаведене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом надання: документу про сплату судового збору на загальну суму 2481 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Донецького обласного відділення Фонду соціального захисту ociб з інвалідністю до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгово-промислова група «ДКМК» про стягнення адміністративно-господарських санкцій - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання суду доказу сплати судового збору (оригінал квитанції) у розмірі 2481 грн за подання адміністративного позову до Донецького окружного адміністративного суду за наступними реквізитами: Отримувач: Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37967785, Банк отримувача: Казначейство України(ел. адм. подат.), номер рахунку (IBAN): UA4005658, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, реквізити позивача, Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

У разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною, та її буде повернуто позивачу.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Г. Аляб`єв