Справа № 160/1668/22
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2022-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 липня 2022 року Справа №160/1668/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) клопотання ОСОБА_1 про поновлення провадження у справі №160/1668/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України Дніпропетровської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції України Дніпропетровської області щодо ненарахування та невиплати позивачу індексації грошового забезпечення з 01.01.2016 по 12.09.2017;

-зобов`язати Головне управління Національної поліції України Дніпропетровської області нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період проходження служби з 01.01.2016 по 12.09.2017.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Повідомлено сторін, що розгляд справи відбудеться без повідомлення (виклику) учасників справи у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Через канцелярію суду від Головного управління Національної поліції України Дніпропетровської області надійшло клопотання, згідно змісту якого останній просить суд зупинити провадження по справі №160/1668/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії до скасування правового режиму воєнного стану.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.04.2022 клопотання Головного управління Національної поліції України Дніпропетровської області про зупинення провадження у справі №160/1668/22 - задоволено. Провадження у справі №160/1668/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України Дніпропетровської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - зупинено до закінчення воєнного стану на території України.

Через канцелярію суду від позивача засобами електронного зв`язку надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, однак клопотання не скріплене електронним цифровим підписом заявника.

Відповідно до ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування, тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Частиною 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Отже, частиною 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України чітко встановлено, що письмова заява повинна містити, зокрема, відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Частинами 7 та 8 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною 10 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, зазначеною нормою чітко встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Отже, в порушення ч.10 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України, заява, яка надійшла від позивача до суду в електронній формі - не скріплена електронним цифровим підписом учасником справи (його представником).

Суд зазначає, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення.

Статтею 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" (далі - Закон №851-IV) визначено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги". Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.

Згідно із ст. 12 Закону №851-IV, перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Відповідно до абз. 1 ст. 7 Закону №851-IV, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Закон України "Про електронні довірчі послуги" (далі - Закон №2155-VIII) визначає правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, у тому числі транскордонних, права та обов`язки суб`єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації. Метою цього Закону є врегулювання відносин у сферах надання електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації.

Статтею 2 Закону №2155-VIII передбачено, що цей Закон регулює відносини, що виникають між юридичними, фізичними особами, суб`єктами владних повноважень у процесі надання, отримання електронних довірчих послуг, процедури надання цих послуг, нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також основні організаційно-правові засади електронної ідентифікації.

Законами України можуть встановлюватися особливості правового регулювання надання електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації в певних сферах суспільних відносин.

Пунктом 8 частини 1 статті 1 Закону №2155-VIII визначено, що електронна ідентифікація - процедура використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи.

Частиною 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Враховуючи відсутність скріплення електронним цифровим підписом клопотання вх. від 15.07.2022, суд повертає його заявнику без розгляду.

Також позивачем 19.07.2022 засобами поштового зв`язку подано аналогічного змісту клопотання.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція сприяє забезпеченню відповідно до закону правового режиму воєнного стану, у разі його оголошення на всій території України, у зв`язку з чим на теперішній час всі працівники поліції (в тому числі і відділу правового забезпечення ГУНП) задіяні до виконання завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомога особам, які з внаслідок воєнного стану потребують такої допомоги; в режимі 24/7 тобто посиленого несення служби. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 237 КАС України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. Клопотання про зупинення провадження по справі подано із зловживанням своїх прав відповідачем, оскільки з введенням військового стану лише посилено режим несення служби, але не звільнено у зв`язку з військовим станом від інших обов`язків. Крім того, в клопотанні відповідач стверджує, що останній не переведений на військовий стан, а лише здійснює посилений режим несення служби, що суперечить вимогам на які і посилається відповідач на п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію», а саме: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану. Крім того, відповідач не відноситься до жодного поняття переліченого у п. 5 ч. 1 ст. 236 КАС України, а саме: перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, - до припинення перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції; Тобто, посилання на цю норму лише збільшує повноваження відповідача, але ніяким чином не звужує їх.

Суд дослідивши матеріали справи та подане клопотання, дійшов наступного висновку.

Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Верховна Рада України затвердила Указ Президента про продовження строку дії воєнного стану в Україні Законом №7168 з 26 березня ще на 30 днів (до 24 квітня включно).

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VІІІ, поліція сприяє забезпеченню відповідно до закону правового режиму воєнного стану, у разі його оголошення на всій території України, у зв`язку з чим на теперішній час всі працівники поліції (в тому числі і відділу правового забезпечення ГУНП) задіяні до виконання завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомога особам, які з внаслідок воєнного стану потребують такої допомоги; в режимі 24/7 тобто посиленого несення служби.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 236 КАС України, суд зупиняє провадження у справі в разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, - до припинення перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Згідно ст. 237 КАС України, провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується.

Провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено.

Таким чином, провадження у справі може бути поновлено у разі усунення обставин, що викликали зупинення.

У даному випадку відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 №341/2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року).

Відтак, обставини, що викликали зупинення, наразі не усунені.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення провадження у справі та необґрунтованість клопотання позивача.

Керуючись положеннями ст. 236, 237, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення провадження у справі №160/1668/22 - повернути заявнику без розгляду.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення провадження у справі №160/1668/22 - відмовити.

Копії даної ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Калугіна