Справа № 560/68/22
Суддя: Тарновецький І.І.
Дата ухвалення: 2022-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/68/22
РІШЕННЯ

іменем України

19 липня 2022 рокум. Хмельницький
Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Тарновецького І.І. розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання дій протиправними та скасувати пункт наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу начальника Департаменту патрульної поліції полковника поліції Євгенія Жукова №794 від 29.11.2021 "Про застосування до працівників УПП в Хмельницькій області ДПП дисциплінарних стягнень", згідно якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини 1 статті 1, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 2, 3 частини першої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 2, 3 частини першої статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців першого, другого та п`ятого пункту 1 розділу II Правил, пункту 2 розділу І, пунктів 4, 5 розділу II Інструкції, пунктів 2.2.1, 2.2.2 розділу II та розділу IV посадової інструкції командира роти №2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 28.09.2020 №1998, Присяги поліцейського, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира роти №2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ №1755о/с "По особовому складу" від 10 грудня 2021 року Департаменту патрульної поліції, яким відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Хмельницькій області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0006625), командира роти №2 батальйону, з 10 грудня 2021 року. Підстава: наказ Департаменту патрульної поліції 29.11.2021 № 794;

- поновити ОСОБА_1 на посаді командира роти №2 батальйону управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції, з 10 грудня 2021 року;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 10 грудня 2021 року на дату винесення судом рішення суду про поновлення ОСОБА_1 на службі;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 17250,00 гривень.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що прийняття наказів щодо дисциплінарного стягнення та звільнення позивача є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а задля поновлення порушених прав позивача необхідно поновити його на службі та стягнути грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилався на те, що оскаржувані накази прийнято у відповідності до норм чинного законодавства України. Представник відповідача стверджує, що службове розслідування проведено без процесуальних порушень, у відповідності до вимог Порядку, на підставі зібраних матеріалів встановлено наявність та склад дисциплінарного проступку в діях позивача, міра дисциплінарного впливу врахована із додержанням вимог Дисциплінарного статуту та відповідає тяжкості проступку. Також, зазначав, що за результатами службового розслідування позивача звільнено у зв`язку із встановленням та підтвердженням наявності в його діях дисциплінарного проступку, а не ознак кримінального правопорушення.

Позивач подав відповідь на відзив, в якій зазначив про безпідставність вказаних відповідачем у відзиві на позов тверджень.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України, перебував на посаді командира роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції України.

Наказом відповідача від 30 серпня 2021 року №1912 призначено службове розслідування за фактом внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за №0000001 від 03.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 364, частинами першою, третьою статті 368, частиною третьою статті 369-2 Кримінального кодексу України, до вчинення яких може бути причетний командир роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції України старший лейтенант поліції ОСОБА_1 .

Позивача відсторонено від виконання службових обов`язків, рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області (справа №686/20532/21) від 28.08.2021 до позивача до 25.10.2021 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, та надалі пунктом 2 наказу відповідача №794 від 29 листопада 2021 року ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушені вимог частини першої статті 1, пунктів 1, 2, 3, 5, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 2, 3 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців першого, другого та п`ятого пункту 1 розділу ІІ Правил, пункту 2 розділу І, пунктів 4, 5 розділу ІІ Інструкції, пунктів 2.2.1, 2.2.2 розділу ІІ та розділу ІV посадової інструкції командира роти №2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 28.09.2020 №1998, Присяги працівника поліції, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП, та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Оскаржуваним наказом відповідача від 10 грудня 2021 року №1755 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Винесенню оскаржуваних у даній справі наказів передували такі події.

30.08.2021 за №12666 до УПП в Хмельницькій області ДПП з управління Державного бюро розслідувань, розташованого в місті Хмельницькому надійшла ухвала слідчого судді ОСОБА_2 від 28.08.2021 (справа №686/20532/21). В рамках вказаного кримінального провадженні, ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28.08.2021 командира роти № 2 батальйону управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 відсторонено від займаної посади по 25.10.2021 включно.

Так, згідно вищевказаної ухвали суду: "28.08.2021 старший слідчий першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому Шабатура М.В. звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Хмельницької обласної прокуратури Намистюком О.Б., про відсторонення ОСОБА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, від займаної ним посади - командира роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України. Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали заявлене клопотання, просили його задовольнити.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані матеріали, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 03.03.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 368, ч. 3 ст. 368, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

26.08.2021 року о 20 год. 48 хв. ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

27.08.2020 ОСОБА_1 письмово повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, а саме про те, що « ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу поліцейським, маючи спеціальне звання «лейтенант поліції», відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції №162 о/с, від 14.06.2016 обіймаючи посаду командира роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, у липні 2021 року, у ході приватної розмови, висловив вимогу ОСОБА_3 щодо надання йому неправомірної вигоди у розмірі 10000 гривень, за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме працівниками Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області, щодо успішної здачі іспитів ОСОБА_3 для відновлення його права на керування транспортними засобами та одержання посвідчення водія, яких він був позбавлений внаслідок скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. Так, ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_3 , що для відновлення права керування транспортним засобом йому необхідно зібрати передбачений законодавством пакет документів та скласти іспит, який складається з двох частин: теоретичної та практичної. Крім того, ОСОБА_1 вказав ОСОБА_3 , що успішно здати відповідні іспити без його підтримки він не зможе. В подальшому, ОСОБА_3 пішовши на здачу теоретичного іспиту до Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області, самостійно вказаний іспит не склав.

Таким чином, ОСОБА_1 створив умови за яких ОСОБА_3 був вимушений надати йому неправомірну вигоду з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав і законних інтересів.

Надалі, ОСОБА_1 , 16.08.2021 зателефонував ОСОБА_3 та повідомив, що йому необхідно прибути 19.08.2021 до Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області для участі у складанні теоретичного іспиту.

Діючи за вказівками ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , 19.08.2021 прибув до Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області для передачі відповідного пакету документів та складання теоретичного іспиту. Заручившись підтримкою працівників Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області, використовуючи їхню допомогу, ОСОБА_3 успішно склав зазначений іспит.

В подальшому, ОСОБА_3 повідомив ОСОБА_1 про вдале складання іспиту в ході телефонної розмови. У відповідь, ОСОБА_1 проінструктував ОСОБА_3 про необхідність проходження практичного іспиту, при цьому запевнивши останнього у забезпечення його успішності.

Надалі, 26.08.2021, в аналогічний спосіб використовуючи допомогу працівників Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області, ОСОБА_3 успішно склав практичну частину іспиту та отримав бланк посвідчення водія на своє ім`я.

Після чого, цього ж дня, виконуючи попередню вимогу ОСОБА_1 та діючи за його інструкцією, ОСОБА_3 зателефонував до останнього. В ході телефонної розмови, ОСОБА_1 , продовжуючи свій неправомірний умисел на одержання для себе неправомірної вигоди, повідомив ОСОБА_3 про необхідність передачі йому грошових коштів у сумі 250 доларів США (по курсу Національного Банку України станом на 26.08.2021 становило 6676 гривень 85 копійок) та обумовив час і місце зустрічі.

Виконуючи вимоги ОСОБА_1 , 26.08.2021, близько 20 години 40 хвилин, перебуваючи неподалік багатоквартирного будинку, що за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 у ході контролю за вчиненням злочину передав, а ОСОБА_1 одержав неправомірну вигоду у розмірі 250 доларів США (по курсу Національного Банку України станом на 26.08.2021 становило 6676 гривень 85 копійок) за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави - працівниками Регіонального сервісного центру МВС у Хмельницькій області пов`язаного з відновленням його права на керування транспортними засобами та одержання посвідчення водія».

Обґрунтованість підозри ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від ОСОБА_3 від 02.08.2021; протоколами допиту свідка ОСОБА_3 від 02.08.2021 та 27.08.2021; повідомленням Управління СБУ у Хмельницькій області про готування до вчинення кримінального правопорушення від 29.07.2021; протокол огляду особи, помітки та вручення грошових коштів від 26.08.2021; протоколом освідування особи від 26.08.2021; протоколом огляду місця події від 26.08.2021 прибудинкової території за адресою АДРЕСА_1 ; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Встановлено, що згідно Наказу № 162 о/с «По особовому складу» від 14.06.2016 ОСОБА_1 призначено на посаду командира роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

На думку слідчого судді, слідчим в ході розгляду клопотання доведено, що перебування ОСОБА_1 на посаді начальника командира роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, могло, в тому числі, сприяти вчиненню кримінального правопорушення.".

Тому, на підставі викладеного та керуючись ст.ст. 154-157 КПК України, ОСОБА_1 відсторонено від займаної ним посади командира роти №2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на строк до 25.10.2021.

Також, рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області (справа №686/20532/21) від 28.08.2021 відносно підозрюваного ОСОБА_1 , строком до 25.10.2021, було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Та рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21.10.2021 ОСОБА_1 було продовжено запобіжний захід домашній арешт продовжено відсторонення від займаної ним посади строком на 19.12.2021.

01.09.2021 за вх. №12819 до УПП в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надійшла інформаційна довідка, відповідно до якої, 26.08.2021, близько 23:00 до ВІОС УКЗ ГУНП в Хмельницькій області з чергової частини ГУНП в Хмельницькій області надійшло інформування про те, що працівниками Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в місті Хмельницькому спільно з працівниками Хмельницького управління ДВБ НП України та УСБУ в Хмельницькій області, в рамках реалізації матеріалів кримінального провадження №0000001 від 04.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, 3 ст. 369 та ч. 2 ст. 364 КК України (прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою та зловживання владою), проведено заходи з контролю за вчиненням злочину, передбачені ст. 271 КПК України, з метою документування факту вимагання та отримання неправомірної вигоди. Попередньо встановлено, що в ході проведення заходів, цього ж дня, близько 21:00, командир роти №2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_1 , отримав від гр. ОСОБА_3 неправомірну вигоду в сумі 250 доларів США. Після передачі грошових коштів, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 затримано працівниками ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, Хмельницького управління ДВБ НП України та УСБУ в Хмельницькій області. Виїздом на місце події за попередньою інформацією встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , причетний до безпосереднього та систематичного вимагання та отримання грошових коштів (в сумі від 200 до 500 доларів США) за вирішення питання щодо успішної здачі іспитів та реєстрації автомобілів в територіальному сервісному центрі м. Хмельницького, шляхом впливу на керівника зазначеного підрозділу ОСОБА_4 .. В рамках зазначеного кримінального провадження задокументовано факт вимагання ОСОБА_1 грошових коштів в сумі 250 доларів США в гр. ОСОБА_3 , які останній вимагав як частину коштів за сприяння успішному складанню іспитів та екзаменаційного тесту водіння в ТСЦ в м. Хмельницькому РСЦ МВС України в Хмельницькій області. За результатами огляду місця події вилучено кошти в сумі 250 доларів США.

Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в обумовлене місце на зустріч із гр. ОСОБА_3 прибув на службовому автомобілі "Mitsubishi Outlender", н.з. НОМЕР_1 , перебував в однострої, озброєний вогнепальною зброєю та спеціальними засобами в складі добового наряду (командир роти) УПП в Хмельницькій області ДПП НПУ. Старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було затримано у порядку статті 208 КПК України.

В ході службового розслідування було направлено рапорт до сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Хмельницькій області ДПП для надання інформації за фактом отримання та використання портативних відеореєстраторів працівниками УПП в Хмельницькій області ДПП, в тому числі, ОСОБА_1 в період з 20 год. 00 Хв. 26.08.2021 по 02 год. 00 хв. 27.08.2021.

На вищезазначений рапорт головним спеціалістом сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Хмельницькій області ДПП капітаном поліції Авузяк Альоною було надано доповідну записку від 08.10.2021, у якій зазначено, що згідно записів "Журналу обліку видачі, повернення портативного відеореєстратора та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації" 26.08.2021 ОСОБА_1 отримав портативний відеореєстратор ВХ-00050, про що у відповідній графі зроблено підпис.

Також, повідомили, що відеозаписи за вказаний період часу у рапорті, а саме з 20:00 год. 26.08.2021 по 02:00 год. 27.08.2021 відсутні на сервері зображення мультимедійної інформації із портативних відеореєстраторів та додали витяги із файлів логування вказаних вище портативних відеореєстраторів за період часу зазначений у рапорті, що свідчить про неведення відеофіксації в вказаний період часу.

В ході проведення службового розслідування встановлено, що в мережі Інтернет значного поширення набрали критичні публікації по вищевказаній події за участю старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .. Зокрема, під вказаними публікаціями міститься велика кількість негативних коментарів та поширень різними особами, що призвело до виникнення суспільного резонансу, що в свою чергу негативно вплинуло на формування позитивної громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності Національної поліції України, тим самим підриваючи рівень довіри населення до поліції, який є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції відповідно до частини третьої статті 11 Закону України "Про Національну поліцію".

Отже, на підставі зібраних матеріалів службового розслідування було встановлено у діях ОСОБА_1 ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в непрофесійному виконанні своїх службових обов`язків, а саме не веденні безперервної відеофіксації під час несення служби в період з 20:00 год. 26.08.2021 по 02:00 год. 27.08.2021, самоусуненні від виконання службових обов`язків та вчиненні дій, які стали підставою для вручення останньому підозри про вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України , що в свою чергу підриває авторитет Національної поліції.

Відповідно до змісту письмових пояснень від 28 вересня 2021 року ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, посилаючись на статтю 63 Конституції України.

За результатами службового розслідування, призначеного наказом від 30 серпня 2021 року №1912, встановлено факт порушення позивачем вимог частини першої статті 1, пунктів 1, 2, 3, 5, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, пунктів 2, 3 частини першої статті 23 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців першого, другого та п`ятого пункту 1 розділу ІІ Правил, пункту 2 розділу І, пунктів 4, 5 розділу ІІ Інструкції, пунктів 2.2.1, 2.2.2 розділу ІІ та розділу IV посадової інструкції командира роти №2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 28.09.2020 №1998, Присяги працівника поліції.

Такі підстави слугували винесенню оскаржуваних у даній справі наказів про накладення дисциплінарного стягнення та подальшого звільнення позивача зі служби.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, (далі - Дисциплінарний статут) дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 №1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям <…> (рішення від 12 січня 2012 року у справі «Горовенки та Бугара проти України» (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

З приводу наведено суд також вважає за необхідне зазначити, що аналіз норм законодавства щодо етичної поведінки та службової дисципліни поліцейських, свідчить про те, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, що в свою чергу повинно забезпечити авторитет та довіру громадян до Національної поліції України, як основний критерій оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно із статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Суд звертає увагу, що дії відповідача при прийняті оскаржуваного наказу регламентовані статтею 22 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Підставами для видання наказу про проведення службового розслідування, стала довідка Територіального управління Державного бюро розслідувань розташоване у місті Хмельницькому від 30.08.2021, де проінформовано про здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000001 від 03.03.2021, де зазначено, що в рамках кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 28.08.2021 ОСОБА_1 відсторонено від займаної посади.

Частиною 1 статті 15 Дисциплінарного статуту встановлено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 30.08.2021 №1912 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» визначено склад дисциплінарної комісії.

Відповідно до приписів пунктів 1, 2 розділу VІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (надалі - Порядок №893), зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Із встановлених судом обставин справи вбачається, що відповідачем було дотримано порядок та строки проведення службового розслідування.

При цьому, суд відхиляє твердження позивача про те, що наказ Департаменту патрульної поліції від 30.08.2021 №1912 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» не містить підстав для призначення службового розслідування, з підстав наведених нижче.

Відповідно до абз. 2 п. 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань затвердженого наказом МВС від 07.11.2018р. №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно абзацу 2, 3 п. 2 Порядку, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Згідно із ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

В силу положень ст. 14 Дисциплінарного статуту начальником ДПП видано наказ № 1912 від 30.08.2021 про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії.

Відповідно до п.4 розділу II Порядку, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься.

Суд досліджуючи наказ № 1912 від 30.08.2021 встановив, що останній містить як підставу призначення службового розслідування - абзац другий пункту 1 Розділу II Порядку, а саме, це є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Також, судом з матеріалів справи встановлено, що останні містять інформаційну довідку Територіального управління Державного бюро розслідувань розташоване у місті Хмельницькому від 30.08.2021, де проінформовано про здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000001 від 03.03.2021, де зазначено, що в рамках кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 28.08.2021 ОСОБА_1 відсторонено від займаної посади.

Отже, аналізуючи встановлене, суд приходить до висновку, що саме довідка Територіального управління Державного бюро розслідувань розташоване у місті Хмельницькому від 30.08.2021 є підставою для призначення службового розслідування в розумінні абзацу другого пункту 1 Розділу II Порядку, про що зазначено в наказі.

Крім того, суд зазначає, що в інформаційній довідці згадується ухвала Хмельницького міськрайонного суду від 28.08.2021 у справі №686/20532/21, де зазначено, що 27.08.2021 ОСОБА_1 письмово повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Такі відомості дають підстави вважати про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , адже вбачається ознаки порушення службової дисципліни.

Таким чином, під час розгляду справи судом встановлено, що на момент призначення службового розслідування існувало достатньо підстав для призначення службового розслідування, що відображено в наказі №1912 від 30.08.2021 «Про призначення службового розслідування».

Також, судом встановлено, що в адміністративному позові позивач ставить під сумнів вищенаведений наказ, з мотивів, не відповідності підстав призначення, передбачених п.2 Розділу II Порядку, наводячи при цьому позицію Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у постанові від 29 січня 2020 року у справі №560/1555/19, однак, суд зазначає, що наведені правовідносини у вищенаведеній постанові не є подібними, оскільки в даній справі призначено службове розслідування за фактом прогулу при наявній інформації від самого поліцейського, що він перебуває на стаціонарному лікуванні. Відтак, правильним є висновок суду про відсутність підстав призначення службового розслідування, так як першочергово в діях поліцейського були відсутні ознаки дисциплінарного проступку.

Отже, аналізуючи зазначене, суд приходить до висновку, що наказ №1912 від 30.08.2021 «Про призначення службового розслідування» відповідає вищенаведеним вимогам та містить підстави проведення службового розслідування.

Щодо тверджень позивача про те, що наказом №1912 від 30.08.2021 не визначено поліцейського, який вчинив дисциплінарний проступок та відносно якого до Єдиного реєстру внесені відомості про вчинення ним кримінального правопорушення, суд зазначає наступне.

У відповідності до абз. 2 п. 2 Розділу II Порядку, «службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення».

Зі змісту Кримінального процесуального кодексу України, вбачається, що внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється не відносно суб`єкту, а по факту вчинення кримінального правопорушення, що відповідає вимогам початку досудового розслідування, передбачених ч. 5 ст. 214 КПК України.

Отже, на момент внесення відомостей до Єдиного реєстру, такі відомості вносились по факту вчинення кримінального правопорушення.

Проте, у відповідності до ч. 4 ст. 278 КПК України, дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З ухвали Хмельницького міськрайонного суду від 28 серпня 2021 р. у справі №686/20532/21 про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_1 слідує, що ОСОБА_1 27.08.2021 письмово повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення. Таким чином, такі відомості внесено до ЄРДР. А отже, на момент призначення службового розслідування (30.08.2021) відповідач володів даними про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння ОСОБА_1 , кримінального правопорушення.

Таким чином, дані відомості і стали підставою призначення службового розслідування, що викладено в наказі №1912 від 30.08.2021 «Про призначення службового розслідування» про причетність ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення.

Позивач в позовній заяві зазначає, що заголовок наказу не містить дані поліцейського, стосовно якого призначається службове розслідування.

Стосовно даного твердження суд зазначає, що відповідно до п. 4 Розділу II Порядку, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Отже, суд приходить до висновку, що вимоги до наказу про призначення службового розслідування не містять обов`язку зазначати у назві наказу дані поліцейського.

При цьому, суд зазначає, що дані поліцейського стосовно якого проводилось службове розслідування вказано в описовій частині наказу, де зазначено про причетність ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення.

Стверджувальне формулювання про вчинення кримінального та дисциплінарного правопорушення не може мати місце при призначенні службового розслідування, так як лише під час службового розслідування можливо встановити в діях наявність чи відсутність дисциплінарного правопорушення.

Стосовно посилання позивача на те, що позивач не був ознайомлений з наказом про призначення службового розслідування, суд вказує на те, що законодавець не визначає такого обов`язку відповідача. Суд зазначає, що відповідно до Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службового засідання позивач в обов`язковому порядку повинен бути ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення та з наказом про звільнення.

При цьому, суд враховує той факт, що в ході службового розслідування у позивача було відібрано пояснення від 28.09.2021, де останній скориставшись ст. 63 Конституції України відмовився від дачі пояснень, внаслідок чого можна зробити висновок, що позивачу було відомо про розпочате службове розслідування відносно нього.

Таким чином, суд не приймає посилання позивача на те, що позивач не був належним чином ознайомлений з наказом про призначення службового розслідування, оскільки вказані обставини спростовуються матеріалами справи.

Також, суд не погоджується із доводами позивача про те, що зміст висновку службового розслідування фактично тотожний змісту повідомлення про підозру по кримінальному порушенню, з підстав наведених нижче.

Судом встановлено, що матеріали справи не містять письмового повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_1 кримінального правопорушення за №0000001. Зміст підозри частково згадується в ухвалі Хмельницького міськрайонного суду від 28.08.2021 у справі №686/20532/21. Проте, ОСОБА_1 не притягався до дисциплінарної відповідальності за діяння відносно яких останньому було оголошено повідомлення про підозру.

Судом встановлено, що в ході службового розслідування встановлено наступні докази, які вказували на вину ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку:

- згідно розстановки сил та засобів роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП з 20:00 26.08.2021 до 08:00 27.08.2021 в складі екіпажу «Сапфір -0151» перебували командир роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старий лейтенант поліції ОСОБА_1 та поліцейський взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП сержант поліції ОСОБА_5 ;

- відповідно до журналу обліку видачі, повернення портативного відеореєстратора та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації» 26.08.2021 ОСОБА_1 отримав портативний відеореєстроатор ВХ-00050. Відповідно до витягу із файлів логування вказаного вище портативного відеореєстратора за період часу з 20:00 год. 26.08.2021 по 02:00 год. 27.08.2021 відеофіксація в вказаний період часу не проводилась.

- в ході проведення службового розслідування було встановлено, що в мережі Інтернет значного поширення набрали критичні публікації по вищевказаній події за участю старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Зокрема, під вказаними публікаціями міститься велика кількість негативних коментарів та поширень різними особами, що призвело до виникнення суспільного резонансу, що в свою чергу негативно вплинуло на формування позитивної громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності Національної поліції України, тим самим підриваючи рівень довіри населення до поліції, який є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

Отже, як слідує з матеріалів службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу, поліцейським, перебуваючи безпосередньо на службі, в форменому одязі, зі вогнепальною зброєю та спеціальними засобами, допустив непрофесійне виконання своїх службових обов`язків, а саме під час несення служби (в службовий час) вирішував свої особисті справи, не пов`язані з виконанням службових обов`язків, таким чином самоусунувшись від виконання службових обов`язків.

Таким чином, в ході службового розслідування встановлені самостійні факти діянь, що містять ознаки дисциплінарного проступку.

При цьому суд зазначає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, хоч і прийнято в тому числі на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, однак ґрунтується на самостійних правових підставах. Порушення, зафіксовані у висновку службового розслідування, у своїй сукупності свідчать про вчинення, зокрема, позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни, несумісного з продовженням служби у поліції.

За практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatismutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X.v Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatismutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «C. v TheUnitedKingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85).

Склад дисциплінарного проступку у діях позивача був встановлений службовим розслідуванням на підставі доказів та пояснень допитуваних службових осіб та аналізувався під кутом зору Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179.

Суд погоджується з доводами представника позивача, що положеннями статті 18 Дисциплінарного статуту встановлені гарантії прав поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, на захист. Разом з тим, твердження представника позивача про те, що передбачених положеннями даної статті прав останнього відповідачем не було дотримано, суд вважає неприйнятними, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, від надання пояснень у рамках службового розслідування позивач відмовився.

Суд зазначає, службове розслідування проведено з дотриманням вимог чинного законодавства, а матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на порушення вимог щодо оформлення його результатів.

Стосовно твердження представника позивача про порушення строків проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Приписи ч. ч. 1, 2 ст. 22 Дисциплінарного статуту визначають, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним.

З матеріалів справи судом встановлено, що службове розслідування призначено Наказом №1912 від 30.08.2021, продовжено Наказом №214 від 30.09.2021.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 Дисциплінарного статуту, до строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, відповідно до Наказу №1391 о/с від 25.10.2021 «Про відпустки», ОСОБА_1 перебував у відпустці з 26.10.2021 по 08.11.2021.

Отже, враховуючи приписи ст. 16 Дисциплінарного статуту, час перебування позивача у відпустці не враховано у тривалість часу проведення службового розслідування, внаслідок чого суд приходить до висновку, що висновок службового розслідування від 09.11.2021 затверджений в межах строків проведення службового розслідування, передбаченого ст.16 Дисциплінарного статуту НПУ.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не порушено строк проведення службового розслідування.

При цьому, судом враховується, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Разом з тим, як було зазначено вище, встановлені у висновку службового розслідування обставини були достатніми стверджувати про порушення скаржником вимог чинного законодавства.

Застосування ж дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахування обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 року у справі № 807/754/17.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Оскільки матеріалами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з посади, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Така правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду, який викладений у постанові від 10 жовтня 2019 року справа №815/2443/16, постанові від 04 грудня 2019 року справа №824/355/17-а, постанові від 07 лютого 2020 року справі № 260/1118/18.

Решта доводів позивача висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Разом з тим, відповідач як суб`єкт владних повноважень, довів перед судом правомірність своїх дій щодо прийнятих ним наказів та надав суду відповідні докази на підтвердження правомірності своїх дій.

Отже, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, тому задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст.139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 9, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання дій протиправними та скасувати пункт наказу, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Судові витрати в порядку статті 139 КАС України розподілу між сторонами не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_2 )
Відповідач:Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ 48, 03048 , код ЄДРПОУ - 40108646)
Головуючий суддя /підпис/ І.І. Тарновецький

"Згідно з оригіналом"
Суддя І.І. Тарновецький