Справа № 0440/5217/18
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 липня 2022 року м. Дніпросправа № 0440/5217/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Семененка Я.В., Суховарова А.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2018 року (суддя Кадникова Г.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Павлоград Буддеталь» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Павлоград Буддеталь» звернулось до суду з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН173/279/АВ/ІП-ФС/203 від 16.04.2018 року у розмірі 3723грн. 00 коп.;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ДН173/279/АВ/ІП-ФС/204 від 16.04.2018 року у розмірі 11169 грн. 00 коп.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що спірні постанови про накладення штрафу прийняті відповідачем не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з огляду на те, що відповідачем не враховано, що: предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу; позивача несвоєчасно повідомлено про розгляд справи про накладення на нього штрафу, що позбавило висловити свої зауваження та надати пояснення; не зважаючи на те, що деякі працівники мають однакові посадові оклади, різниця у рівнях заробітної плати регулюється преміями, розмір яких визначається з урахуванням особистого внеску окремого працівника; не зважаючи на скрутне становище, оплата праці працівників ТОВ «Павлоград Буддеталь» здійснюється в першочерговому порядку, всі інші платежі здійснюються після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2018 року позовні вимоги задоволено.

Відповідач, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення спору.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено про те, що підставою для інспекційного відвідування ТОВ «Павлоград Буддеталь» стало звернення працівника щодо порушення стосовно нього законодавства про працю. В ході проведення інспекційного відвідування встановлено, що заробітна плата на підприємстві виплачується з порушенням строків її виплати, а саме: аналізом табелів обліку робочого часу, відомостей нарахування заробітної плати, відомостей перерахування грошових коштів ТОВ «Павлоград Буддеталь» на карткові рахунки працівників (згідно штампів банку) та відомостей на виплату грошей (по касі), встановлено що заробітна плата на підприємстві сплачується частками та з порушенням строків виплати. При цьому, порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам за березень та квітень 2017 року становить більш як за один місяць. Крім цього, аналізом відомостей нарахування та виплати заробітної плати встановлено, що компенсація за несвоєчасну виплату заробітної плати за березень 2017 року нарахована та сплачена у вересні 2017 року, однак, оскільки заборгованість із заробітної плати за березень погашена у липні 2017 року, то компенсація за несвоєчасну виплату заробітної плати мала бути сплачена також у липні 2017 року.

Мотивуючи апеляційну скаргу, відповідач також зазначає про те, що ключовою відмінністю статті 265 КЗпП України і статті 41 КУпАП є суб`єктний склад правопорушення. Завдяки цьому одночасно до відповідальності може бути притягнуто юридичну особу як роботодавця за статтею 265 КЗпП України і посадову особу цієї юридичної особи за статтею 41 КУпАП.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив про те, що підставою для проведення перевірки (інспекційного відвідування) Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було звернення працівника ОСОБА_1 на Урядову гарячу лінію від 15.01.2018 №АВ-7738225 (вх. №85 від 16.01.2018) щодо порушення стосовно нього законодавства про працю. Тобто, перевірка повинна була проводитись стосовно дотримання позивачем законодавства про працю відносно гр-на ОСОБА_1 . Натомість, відповідач провів інспекційне відвідування з питань оплати праці за декілька років, внаслідок чого незаконно втрутився у діяльність підприємства в частині перевірки штатного розпису та відомостей нарахування заробітної плати.

Позивач також вказує, що під час проведення перевірки відповідач не досліджував та не вивчав документи, які передбачають оплату праці працівників, їх заохочення, не долучив до матеріалів перевірки Додаток до Наказу №31 к/тр від 20.12.2017, бухгалтерську документацію підприємства щодо наявності об`єктивної можливості для виплати заробітної плати. Відповідачем також не було враховано та не з`ясовано фінансовий стан підприємства, и має підприємство заборгованість зі сплати заробітної плати, обов`язкових платежів, податків, наявність арешту на рахунках, тощо.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що гр. ОСОБА_1 15.01.2018 року №АВ-7738225 (вх. №85 від 16.01.2018) звернувся на Урядову гарячу лінію ГУ Держпраці у Дніпропетровській області щодо порушення стосовно нього законодавства про працю, а саме вказав, що він працевлаштований на посаді охоронця на заводів «Стойдеталь» ( АДРЕСА_1 ), працює одну добу/дві доби, заробітку плату отримує у сумі 1500 грн., у зв`язку з чим просив посприяти в підвищенні рівня заробітної плати, враховуючи суму мінімальної заробітної плати в України (а.с. 184).

На підставі вказаного звернення першим заступником начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області прийнято наказ «Про призначення інспекційного відвідування» №143-і від 16.01.2018 року.

Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів з питань дитячої праці у Павлоградському регіоні в період з 23.03.2018 року по 26.03.2018 року на підставі наказу №143-і від 16.01.2018 року та направлення на перевірку №21 від 16.03.2018 року проведено інспекційне відвідування зі здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю ТОВ «Павлоград Буддеталь», юридична адреса: 51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Терьошкіна, буд. 17 () з питань повноти нарахування та виплати заробітної плати.

За результатами перевірки складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №ДН173/279/АВ від 26.03.2018 року.

Позивач надав пояснення до акта інспекційного відвідування №ДН173/279/АВ від 26.03.2018 року, де зазначив наступне. Наказом №31 к/тр від 20.12.2017 року внесено зміни та затверджено штатний розпис на 2018 рік. Розмір посадових окладів встановлено в межах 13000 грн. 3740 грн. та дотримано соціальні гарантії передбачені ст.95 КЗпП України, статтями 3, 31 Закону України «Про оплату праці». Крім того, відповідно до Положення про преміювання за виконання виробничих завдань і функцій, затвердженого від 27.12.13 року №49, погодженого уповноваженим представником найманих працівників з питань дотримання вимог трудового законодавства та на підставі наказів директора щомісяця нараховується та виплачується премія з урахування основних показників господарської діяльності та особистого внеску кожного працівника з урахуванням фактично відпрацьованого часу і результатів його роботи. Також позивачем зазначено, що з припиненням інвестицій для ТОВ «Павлоград Буддеталь» з 2014 року виник борг перед бюджетом та виплатою заробітної плати. З січня 2016 року заборгованість з виплати заробітної плати та податків на неї виплачена і на сьогодні відсутня, але є борг з оренди землі, недотримується своїх договірних зобов`язань з оплати відвантаженої продукції покупець ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ».

Відповідно до висновків акта інспекційного відвідування №ДН173/279/АВ від 26.03.2018 року встановлено такі порушення:

- ч.4 ст.96 КЗпП України, ч.4 ст.6 Закону України «Про оплату праці» згідно штатного розпису та відомостей нарахування заробітної плати на 2018 рік, затвердженим наказом №31 к/тр 20.12.2017 року встановлено, що 17 посад на підприємстві мають одинакові оклади у розмірі 3800,00 грн., а саме: головний енергетик, юрисконсульт, інспектор з кадрів, інженер з охорони праці, бухгалтер, начальник комерційного відділу, менеджер управління, начальник електромеханічного відділу, менеджер управитель, начальник електромеханічного цеху, водій автотранспортних засобів, начальник цеху залізобетонних виробів, технолог, зварник арматурних сіток та каркасів, машиніст крану, машиніст котельні, водій навантажувача, слюсар-електрик з ремонту електроустаткування, головний механік.

- ч.1, ч.2 ст.115 КЗпП України, ч.1 ст.24 Закону України «Про оплату праці» відповідно до аналізу табелів обліку робочого часу, відомостей нарахування заробітної плати, відомостей перерахування грошових коштів на карткові рахунки працівників (згідно штампів банку) та відомостей про виплату грошей (по касі), встановлено що заробітна плата на ТОВ «Павлоград Буддеталь» сплачувалась частинами та з порушенням строків виплати: за березень 22.03.17, 07.04.17 та 04.07.17; за квітень 26.05.17 та 09.06.17; за травень - 26.05.17 та 09.06.17; за червень 26.06.17, 20.07.17; за липень 27.07.17 та 17.08.17; за листопад 15.12.17; за грудень 26.12.17, 28.12.17, 05.01.18 та 10.01.18; за січень 2018 19.01.18, 07.02.18 та 16.02.18, що призвело до порушення строків виплати заробітної плати за березень 2017 року більше ніж на 1 місяць.

- ст.4 Закону України №2050-ІІІ компенсація за несвоєчасну виплату заробітної плати за березень 2017 року нарахована та сплачена у вересні 2017 року, а саме: директору ОСОБА_2 у сумі 2240,55 грн.; головному бухгалтеру ОСОБА_3 у сумі 2354,63 грн.; заступнику директора з маркетингу ОСОБА_4 у сумі 2354,63 грн. Оскільки заборгованість за березень 2017 року погашена у липні 2017 року, то компенсація за несвоєчасну виплату заробітної плати мала бути сплачена також у липні 2017 року.

На підставі акта інспекційного відвідування ГУ Держпраці у Дніпропетровській області винесено припис № ДН173/279/АВ/П1 від 26.03.2018 року про усунення виявлених порушень законодавства про працю та припис № ДН173/279/АВ/П2 від 26.03.2018 року. Зобов`язано, відповідно, усунути порушення ч.3 ст.115 КЗпП України, ч.3 ст.24 Закону України «Про оплату праці» та ч.4 ст.96 КЗпП України, ч.4 ст.6 Закону України «Про оплату праці», ч.1, ч.2 ст.115 КЗпП України, ч.1 ст.24 Закону України «Про оплату праці», ст.4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» до 26.04.2018 року.

ГУ Держпраці у Дніпропетровській області призначено розгляд справи про накладення штрафу №ДН173/279/АВ/ІП від 04.04.2018 року.

06.04.2018 відповідачем направлено засобами поштового зв`язку на адресу ТОВ «Павлоград Буддеталь» рішення про розгляд справи про накладення штрафу з призначенням на 16.04.2018 року о 13:00 год.

Крім того, 16.04.2018 року об 11:28 відповідачем направлено на електронну пошту ТОВ «Павлоград Буддеталь» рішення про розгляд справи про накладення штрафу з призначенням на 16.04.2018 року о 13:00 год.

16.04.2018 року першим заступником начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області на підставі акта інспекційного відвідування №ДН173/279/АВ від 26.03.18 року та керуючись ст.259 КЗпП України, ст.53 Закону України «Про зайнятість населення», ч.3 ст.34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п.8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509, абз.8 ч.2 ст.256 КЗпП України прийнято постанову № ДН173/279/АВ/ІП-ФС/203 про накладення на ТОВ «Павлоград Буддеталь» штрафу у розмірі 3723,00 грн. та постанову № ДН173/279/АВ/ІП-ФС/204 про накладення штрафу у розмірі 11169,00 грн.

Правомірність постанов про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ДН173/279/АВ/ІП-ФС/203 від 16.04.2018 року у розмірі 3723грн. 00 коп. та №ДН173/279/АВ/ІП-ФС/204 від 16.04.2018 року у розмірі 11169 грн. 00 коп. є предметом судового розгляду у даній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною п`ятою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Статтею 6 Закону №877-V передбачено, що однією з підстав для здійснення позапланового заходу є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

У той же час, відповідно до статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Водночас, ч. 2 ст. 6 Закону № 877-V визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Із аналізу наведеного слідує, що предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Суд апеляційної звертає увагу на те, що законодавством, яке врегульовує спірні правовідносини, не передбачено можливості для органу державного нагляду (контролю) виходити за межі предмету позапланової перевірки як при оформленні направлення на її проведення, так і під час проведення такого контрольного заходу.

Колегія суддів бере до уваги і те, що Верховним Судом неодноразово висловлювались висновки щодо застосування вищевказаних норм матеріального права у правовідносинах, які виникали між органами, що здійснюють державний нагляд (контроль), переліченими у частині четвертій статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», та особами (фізичними і юридичними), стосовно яких здійснювались заходи державного нагляду (контролю).

Так, у постановах від 31.01.2019 року у справі № 809/799/17, від 20.09.2021 року у справі №2040/5544/18 та від 19.02.2021 року у справі № 820/7069/16 Верховний Суду зробив висновок, що відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Так, цей законодавчий припис покликаний запобігти зловживанню державними органами проводити перевірки з ширшим обсягом питань, а тому під час розгляду цієї категорії справ дослідженню підлягає інформація, що стала підставою для призначення позапланового заходу, на відповідність визначеній інформації та тільки її відображення у наказі та направленні (посвідченні) на проведення позапланового заходу.

З матеріалів справи встановлено, що інспекційне відвідування, в даному випадку, призначене на підстав заяви гр. ОСОБА_1 15.01.2018 року №АВ-7738225 (вх. №85 від 16.01.2018), який звернувся на Урядову гарячу лінію ГУ Держпраці у Дніпропетровській області щодо порушення стосовно нього законодавства про працю, а саме вказав, що він працевлаштований на посаді охоронця на заводів «Стойдеталь» ( АДРЕСА_1 ), працює одну добу/дві доби, заробітку плату отримує у сумі 1500 грн., у зв`язку з чим просив посприяти в підвищенні рівня заробітної плати, враховуючи суму мінімальної заробітної плати в України (а.с. 184).

Відтак, з огляду на приписи ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» об`єктом позапланової перевірки позивача мало бути саме питання додержання позивачем законодавства про працю відносно громадянина ОСОБА_1 .

Натомість, відповідачем проведено інспекційне відвідування з питань дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Павлоград Буддеталь» законодавства про працю щодо повноти нарахування та виплати заробітної плати відносно інших працівників товариства.

Беручи до уваги викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що перевірка інших питань, перелік яких наведено описі виявлених порушень в Акті перевірки не могла бути предметом перевірки саме за заявою гр. ОСОБА_1 15.01.2018 року №АВ-7738225 (вх. №85 від 16.01.2018).

Тобто, в даному випадку, відповідач вийшов за межі предмету перевірки, чим порушив вимоги ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки провів перевірку поза межами звернення фізичної особи - гр. ОСОБА_1 15.01.2018 року №АВ-7738225 (вх. №85 від 16.01.2018).

Більш того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що акт інспекційного відвідування не містить висновків відповідача щодо порушення або дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Павлоград Буддеталь» законодавства про працю щодо гр. ОСОБА_1 , у той час як саме за його заявою таке інспекційне відвідування було призначене та проведене.

Таким чином, внаслідок здійснення відповідачем заходу державного контролю (нагляду) з порушенням процедурних гарантій та прав позивача, акт інспекційного відвідування з викладеними у ньому висновками є доказом, здобутим з порушенням закону, й не має юридичної значимості, що виключає компетенцію Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області вважати доведеними викладені у ньому факти правопорушень, а тому прийняті на його підставі рішення про накладення штрафів на ТОВ «Павлоград Буддеталь» не можуть бути визнані правомірними.

Поряд із зазначеним, суд апеляційної інстанції враховує те, що посилання відповідача на постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.05.2018 року по справі №185/2699/18, якою директора ТОВ «Павлоград Буддеталь» притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.41 ч.1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, самі по собі не свідчать про правомірність спірних постанов у даній справі, з огляду на таке.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 10.12.2019 у справі №925/698/16 сформульовано висновок щодо застосування норми частини четвертої статті 78 КАС України, згідно з яким преюдиційне значення у справі надається обставинам, встановленим судовим рішенням, а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом. Преюдицію утворюють виключно ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло своє відображення у мотивувальній частині судового рішення. Преюдиційні факти відрізняються від оцінки іншим судом обставин справи. Якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої адміністративної, цивільної чи господарської справи, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу.

Так, у справі №185/2699/18 Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, без дослідження обставин правомірності проведеного інспекційного відвідування та належності у якості доказу акта інспекційного відвідування №ДН173/279/АВ від 26.03.2018, який винесений за результатами такого інспекційного відвідування.

Натомість, питання правомірності проведення інспекційного відвідування з тим обсягом питань, які зазначені в акті №ДН173/279/АВ від 26.03.2018, є ключовим, оскільки, як встановлено судом апеляційної інстанції, в межах спірних правовідносин, відповідач вийшов за межі предмету перевірки, чим порушив вимоги ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки провів перевірку поза межами звернення фізичної особи - гр. ОСОБА_1 15.01.2018 року №АВ-7738225 (вх. №85 від 16.01.2018), що призвело до передчасності висновків органу державного нагляду (контролю), викладених в акті інспекційного відвідування №ДН173/279/АВ від 26.03.2018.

Таким чином, висновки Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області, викладені у постанові від 25.05.2018 року по справі №185/2699/18 не мають, в даному випадку, наперед встановленої сили та не звільняють суд від обов`язку повного та всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі.

Поряд із зазначеним, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області не позбавлене можливості провести інспекційне відвідування ТОВ «Павлоград Буддеталь» з питань дотримання останнім законодавства про працю, за умови дотримання органом державного нагляду (контролю) положень ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо визначення предмета перевірки з урахуванням підстави, за якої такий захід проводиться.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя Я.В. Семененко

суддя А.В. Суховаров