Справа № 358/518/22
Суддя: Тітов М. Б.
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

гСправа № 358/518/22 Провадження № 2-а/358/23/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 липня 2022 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Тітов М.Б., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора рядового поліції роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції у м. Києві Прикмети Валерія Ігоровича, третя особа - Управління патрульної поліції у м. Києві, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до позовної заяви, позивач ОСОБА_1 звернувся до Богуславського районного суду Київської області з адміністративним позовом до інспектора рядового поліції роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції у м. Києві Прикмети Валерія Ігоровича, третя особа - Управління патрульної поліції у м. Києві, у якому просить суд: згідно статті 289 КУпАП, поновити строк для оскарження постанови серія ЕАО № 5348932 від 23.02.2022 про накладення адміністративного стягнення, скасувати примусове адміністративне стягнення, у вигляді 40800 грн. відповідно до постанови серія ЕАО № 5348932 від 23.02.2022, згідно статті 307, 308 КУпАП; скасувати постанову серія ЕАО № 5348932 від 23.02.2022 про накладення на нього адміністративного стягнення. В порядку підготовки справи до слухання витребувати від Управління патрульної поліції у м. Києві відеозапис з нагрудної камери інспектора поліції Прикмета Валерій Ігорович та інші фактичні докази його винуватості, які лягли в основу для винесення постанови, серія ЕАО № 5348932 від 23.02.2022.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2022 зазначену справу передано в провадження судді Богуславського районного суду Київської області Тітова М.Б.

При вивченні матеріалів позовної заяви встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 288 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до адміністративного суду фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що відповідно до вказаних вище положень закону України «Про судовий збір» позивачем не сплачено судовий збір.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Разом з тим, відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18.03.2020 р. у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З цього слідує, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 496, 20 грн. за вимогу немайнового характеру.

Згідно з частиною першою статті 19 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справ.

Однак, позивачем вказаних вимог закону не виконано та не долучено до матеріалів позовної заяви документи про сплату судового збору, чи підтвердження про звільнення від сплати такого.

Також необхідно звернути увагу позивача на визначення ним належного відповідача по справі.

Так, зі змісту постанови Верховного Суду від 17.09.2020 року по справі № 742/2298/17, слід дійти висновку, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені відповідного органу.

Зокрема, використання формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного контролю», розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП, вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах і від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно позовної заяви, позивач зазначає відповідачем рядового поліції роти №6 батальйону №4 Управління патрульної поліції в м. Києві Прикмету Валерія Ігоровича.

Разом з тим, посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені в тому числі, статтею 122 КУпАП.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви буз руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 169 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора рядового поліції роти № 6 батальйону № 4 Управління патрульної поліції у м. Києві Прикмети Валерія Ігоровича, третя особа - Управління патрульної поліції у м. Києві, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі судді - 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов