Справа № 260/1934/20
Суддя: Калашнікова О.В.
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 липня 2022 року

м. Київ

справа №260/1934/20

адміністративне провадження №К/990/17696/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Калашнікової О.В.,

суддів: Білак М.В., Губської О.А.,

перевірив касаційну скаргу Закарпатської обласної прокуратури

на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року

та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2022 року

у справі №260/1934/20

за позовом ОСОБА_1

до Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, Закарпатської обласної прокуратури

про визнання протиправним та скасування рішення та наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора (далi - Перша кадрова комiсiя), Закарпатської обласної прокуратури, в якому просила: визнати протиправними дії Офісу Генерального прокурора, дії та рішення Першої кадрової комісії щодо неї з питань проведення другого етапу атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності на навички з використанням комп`ютерної техніки; скасувати рішення Першої кадрової комісії від 10 квітня 2020 року №250 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки»; визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Закарпатської області від 28 квітня 2020 року №170 про звільнення її з посади начальника відділу ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи та органів прокуратури Закарпатської області за пунктом 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру»; поновити на посаді, рівнозначній посаді, яку вона займала станом на 30 квітня 2020 року та стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 01 травня 2020 року і до моменту фактичного поновлення на роботі.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Офісу Генерального прокурора, дії та рішення Першої кадрової комісії щодо ОСОБА_1 з питань проведення другого етапу атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності на навички з використанням комп`ютерної техніки. Визнано протиправним та скасовано рішення Першої кадрової комісії від 10 квiтня 2020 року №250 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки». Визнано протиправним та скасовано наказ Прокуратури Закарпатської області від 28 квiтня 2020 року №170 про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника відділу ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи та органів прокуратури Закарпатської області за пунктом 9 частини першої статтi 51 Закону України «Про прокуратуру». Поновлено позивача на посаді начальника відділу ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи днем 04 травня 2020 року. Стягнуто із Закарпатської обласної прокуратури середній заробіток за час вимушеного прогулу, а саме: з 30 квiтня по 09 липня 2020 року, із утриманням із цієї суми обов`язкових платежів (податків та зборів) у розмірі 70635,60 грн. В iншiй частинi позову відмовлено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 сiчня 2022 року скасовано рішення суду першої інстанції в частинi стягнення середнього заробiтку та прийнято в цiй частинi нове судове рiшення. Стягнуто із Закарпатської обласної прокуратури в користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 422 243, 92 грн.

Закарпатська обласна прокуратура подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 сiчня 2022 року. Заявник, посилаючись на положення пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України та неправильне застосування судами норм матеріального права і порушення ними норм процесуального права, просить скасувати оскаржені судові рішення та відмовити в позові.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до частини 3 статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів касаційної скарги слідує, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 26 січня 2022 року, а касаційну скаргу подано 08 липня 2022 року, тобто з пропуском передбаченого статтею 329 КАС України тридцятиденного строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивоване тим, що скаржником вже подавалася касаційна скарга на оскаржувані судові рішення, при цьому як зазначає скаржник, ним додержано тридцятиденний строк при поданні першої касаційної скарги. Проте Верховний Суду ухвалами від 18 квітня 2022 року та 08 червня 2022 року касаційну скаргу було повернуто, оскільки суд дійшов висновку про неналежне обґрунтування підстав касаційного оскарження. Також скаржник зазначає, що копія ухвали Верховного Суду 08 червня 2022 року надійшла на адресу заявника 20 червня 2022 року, тому, на думку скаржника, розумні строки надіслання касаційної скарги дотримано.

Проаналізувавши клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд прийшов до наступних висновків.

Перша касаційна скарга зареєстрована у Верховного Суду 14 квітня 2022 року проте, ухвалою Верховного Суду від 18 квітня 2022 року первісна касаційна скарга повернута скаржнику, оскільки заявником не викладено передбачених КАС України підстав для оскарження судового рішення у касаційному порядку.

Вдруге касаційна скарга від Закарпатської обласної прокуратури зареєстрована в суді касаційної інстанції 19 травня 2022 року проте, така касаційна скарга повторно була поверну скаржнику ухвалою Верховного Суду від 08 червня 2022 року.

Копію зазначеної ухвали Верховного Суду від 08 червня 2022 року скаржник отримав 20 червня 2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Повторно з касаційною скаргою скаржник звернувся лише 08 липня 2022 року, тобто через 18 днів після отримання копії ухвали Верховного Суду про повернення касаційної скарги.

Статтею 129 Конституції України визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Із зазначеною правовою нормою Основного Закону України кореспондуються пунктом 7 частини 3 статті 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом, а також статті 13 цього Кодексу, якою закріплено право учасників справи на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Значний проміжок часу з моменту отримання ухвали Суду про повернення касаційної скарги та повторним поданням касаційної скарги (18 дні) вказує на відсутність процесуальної зацікавленості скаржника у касаційному перегляді судових рішень у даній справі.

Скаржником не наведено об`єктивних перешкод для повторного направлення цієї касаційної скарги у найкоротший термін.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у п. 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

Поновлення судом строку на касаційне оскарження з урахуванням вищезазначеного не відповідатиме принципу правової визначеності як одного з основних елементів принципу верховенства права.

За таких обставин, відповідно до правил статті 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для подання заяви із зазначенням підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та надання відповідних доказів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 332 КАС України,

ВСТАНОВИВ :

Визнати неповажними причини пропуску Закарпатською обласною прокуратурою строку на касаційне оскарження рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2022 року у справі №260/1934/20.

Касаційну скаргу Закарпатської обласної прокуратури на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2022 року у справі №260/1934/20 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, Закарпатської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рiшення та наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

О.В. Калашнікова

М.В. Білак

О.А. Губська ,

Судді Верховного Суду