Справа № 420/18068/21
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Білостоцького О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, визначеного ч. 5 ст. 262 КАС України, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 про визнання протиправним дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним складення Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області (Київський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса)) актового запису №572 від 25 липня 2002 року про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ;

- зобов`язати відповідач анулювати актовий запис №572 від 25 липня 2002 року про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішенням Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 верерня 2001 року було розірвано шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований Київським відділом РАГС м.Одеси 11 листопада 1974 року, актовий запис №2222.

На підставі вказаного рішення суду 04 грудня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області було складено актовий запис №179 та позивачу видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 та внесено відмітку про розлучення до паспорту громадянина України.

Водночас в подальшому позивачу стало відомо, що 25.02.2002 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіальної управління юстиції в Одеській області було складено ще один актовий запис №572 про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на підставі рішення Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 вересня 2001 року.

Разом з тим позивач не погоджується із зазначеними діями відповідача та вважає їх протиправними, оскільки існування одразу двох актових записів про розірвання шлюбу є незаконним.

Ухвалою суду від 06.12.2021 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , було прийнято до розгляду, у справі було відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами в порядку, визначеному ч. 5 ст. 262 КАС України. Відповідачу запропоновано в 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на адміністративний позов.

Київський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) адміністративний позов ОСОБА_1 з додатками, а також ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 06.12.2021 року про відкриття провадження у справі №420/18068/21 отримав 21.12.2021 року, що підтверджується матеріалами адміністративної справи.

У визначений КАС України п`ятнадцятиденний строк відзив на адміністративний позов відповідачем наданий не був, будь-яких клопотань щодо продовження строку для подання відзиву відповідачем не заявлено, будь-яких пояснень щодо неможливості надання відзиву у строк, встановлений судом, не надано.

При цьому в ухвалі про відкриття провадження у справі Київському відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) судом було роз`яснено, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову, а також про можливість вирішення судом справи за наявними матеріалами відповідно до положень ч. 6 ст. 162 КАС України.

Також судом ухвалою від 01.02.2022 року було витребувано у Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) інформацію та належним чином засвідчені докази на її підтвердження:

- на підставі яких документів було здійснено актовий запис №572 від 25 липня 2002 року про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ;

- чи здійснювались відповідачем заходи для з`ясування обставин щодо наявної вже реєстрації розлучення за заявою другого з подружжя ( ОСОБА_1 ), зокрема, але не виключно надіслання запитів до інших відділів реєстрації актів громадянського стану України;

- чи отримувався відповідачем від інших відділів реєстрації актів громадянського стану України відповідь на запит щодо наявної вже реєстрації розлучення за заявою другого з подружжя ( ОСОБА_1 ).

11.07.2022 року до суду від Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надійшла інформація, в якій повідомлено, що 25 липня 2002 року, Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було відкрито актовий запис про розірвання шлюбу між гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_3 на підставі заяви про державну реєстрацію розірвання шлюбу гр. ОСОБА_3 та рішення Роздільнянського районного суду Одеської області про розірвання шлюбу від 13.09.2001 року, відповідно до п.10 Розділу 3 Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року №52/5.

Інформація, щодо направлення Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) запитів для з`ясування обставин щодо наявної вже реєстрації розлучення за заявою другого з подружжя гр. ОСОБА_1 до інших відділів реєстрації актів громадянського стану України та отриманих відповідей, в архіві відсутня, у зв`язку з закінченням терміну зберігання справ.

Відповідно до статті 64 Конституції України, навіть в умовах воєнного та надзвичайного стану не може обмежуватися право особи на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ч. 2 статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

Згідно частини 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Судом під час розгляду справи встановлено наступне.

Рішенням Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 вересня 2001 року було розірвано шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований Київським відділом РАГС м.Одеси 11 листопада 1974 року, актовий запис №2222.

На підставі вказаного судового рішення суду 04 грудня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Роздільнянського районного управління юстиції Одеської області в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 04.12.2001 року було складено актовий запис №179 та ОСОБА_1 видано свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 та внесено відмітку про розлучення до паспорту громадянина України.

Водночас 25.02.2002 року Київським районним у місті Одесі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіальної управління юстиції в Одеській області було внесено в книгу реєстрації актів про розірвання шлюбу ще один актовий запис №572 про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на підставі рішення Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 вересня 2001 року.

Разом з тим позивач не погоджується із зазначеними діями відповідача та вважає їх протиправними оскільки існування одразу двох актових записів про розірвання шлюбу є незаконним.

Відповідно до вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Дослідивши адміністративний позов, інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, та судову практику, суд доходить висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до Сімейного та Цивільного кодексів України, Закону України "Про органи реєстрації актів громадянського стану" державній реєстрації в органах реєстрації актів цивільного стану з дотриманням вимог закону підлягають народження фізичної особи та її походження, смерть, шлюб, розірвання шлюбу, зміна імені.

Відповідно до статей 2, 3 Закону України від 01.07.2010 року №2398-VI "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" (далі - Закон №2398-VI), актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків.

Державна реєстрація актів цивільного стану у встановлених законом випадках є обов`язковою. Відомості про народження фізичної особи та її походження, усиновлення, позбавлення та поновлення батьківських прав, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть підлягають обов`язковому внесенню до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та Єдиного державного демографічного реєстру в обсязі, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус".

Відповідно до ст.18 Закону України «Про органи реєстрації актів громадянського стану» від 24.12.1993 року №3807-XII (із змінами і доповненнями) (далі Закон №3807-XII) відділи реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення) управлінь юстиції проводять реєстрацію народження, смерті, одруження, розірвання шлюбу, встановлення батьківства, переміни прізвища, імені, по батькові, приймають і розглядають заяви громадян про внесення змін, доповнень, поновлення, а також анулювання записів актів громадянського стану та в установленому порядку зберігають актові книги.

Реєстрація народження, смерті, одруження, розірвання шлюбу, встановлення батьківства, переміни прізвища, імені, по батькові, відповідно до частини першої ст.19 Закону №3807-XII провадиться органами реєстрації актів громадянського стану в книгах спеціального зразка, які є єдиними доказами засвідчених у них фактів.

Про кожний факт реєстрації акту громадянського стану органами реєстрації актів громадянського стану видаються відповідні свідоцтва про народження, смерть, одруження, розірвання шлюбу, встановлення батьківства, переміни прізвища, імені, по батькові на бланках суворої звітності, виготовлених за єдиними зразками, що передбачено частиною першою ст. 21 Закону №3807-XII.

Згідно Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року №52/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 18.10.2000 року №719/4940, з наступними змінами і доповненнями, державна реєстрація актів цивільного стану здійснюється з метою охорони особистих немайнових та майнових прав громадян, а також в інтересах держави.

Відповідно до пункту 1 частини першої п. 3 розділу II Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, які затверджено наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 22 листопада 2007 року №1154/5), зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18 жовтня 2000 року за №719/4940 (далі - Правила), державна реєстрація акту цивільного стану провадиться органом реєстрації актів цивільного стану шляхом складання відповідного актового запису цивільного стану у присутності заявника.

На підставі вчиненого актового запису цивільного стану у повній відповідності до нього видається свідоцтво.

Заявник повинен бути ознайомлений з даними, унесеними до актового запису, який засвідчується печаткою і підписом керівника органу реєстрації актів цивільного стану та посадової особи, яка провела реєстрацію акту цивільного стану.

Однією з підстав для державної реєстрації розірвання шлюбу, передбачених п.1 Розділу ІІІ, підрозділу 4 «Реєстрація розірвання шлюбу» є рішення суду про розірвання шлюбу, що набуло чинності.

Пунктом 3 передбачено, що розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі реєстрації актів цивільного стану, за заявою колишньої дружини або чоловіка.

У цьому разі шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Реєстрація розірвання шлюбу може провадитись незалежно від строку, що минув після постановлення судом рішення про розірвання шлюбу, яке набрало чинності, або винесення постанови про розірвання шлюбу.

Відповідно до п.п. 5.1 - 5.10 Правил №52/5 реєстрація розірвання шлюбу провадиться за місцем проживання подружжя або одного з них.

Реєстрація розірвання шлюбу на підставі рішення суду провадиться за письмовою заявою подружжя або одного з них за пред`явлення копії витягу з рішення суду про розірвання шлюбу, що набрало чинності, а також паспорта або паспортного документа, квитанції про сплату встановленої судом суми державного мита.

Шлюб уважається припиненим у день винесення відділом реєстрації актів цивільного стану відповідної постанови про розірвання шлюбу, а у разі розірвання шлюбу судом - у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Реєстрація розірвання шлюбу може провадитись незалежно від строку, що минув після постановлення судом рішення про розірвання шлюбу, яке набрало чинності, або винесення постанови про розірвання шлюбу.

Реєстрація розірвання шлюбу може бути проведена як за місцем проживання того з подружжя, що звернувся, так і за місцем проживання другого з подружжя, що підтверджується відповідним документом.

Відділ реєстрації актів цивільного стану не вправі відмовити в реєстрації розірвання шлюбу, якщо один з подружжя звернувся із заявою про реєстрацію розірвання шлюбу до відділу реєстрації актів цивільного стану не за своїм місцем проживання, а за місцем проживання другого з подружжя. У цьому випадку місце проживання другого з подружжя підтверджується його паспортом або паспортним документом з відміткою про його проживання чи відповідною довідкою, виданою компетентними органами, про що робиться відмітка в записі акта в графі "Для відміток".

При одержанні заяви про реєстрацію розірвання шлюбу та після реєстрації її в спеціальному журналі відділ реєстрації актів цивільного стану одночасно з`ясовує, чи не було зареєстровано розлучення у відділі реєстрації актів цивільного стану України за заявою другого з подружжя. Тому з подружжя, хто подав заяву, роз`яснюється, що розірвання шлюбу буде зареєстровано після одержання відповіді з відділу реєстрації актів цивільного стану України за місцем зберігання запису акта про шлюб.

Відділ реєстрації актів цивільного стану, який одержав такий запит, повинен не пізніше тижневого строку повідомити, коли і яким органом реєстрації актів цивільного стану було зареєстровано розірвання шлюбу другим з подружжя або про відсутність відмітки про розірвання шлюбу в запису акта про одруження.

Відділ реєстрації актів цивільного стану, який одержав повідомлення про відсутність відмітки про розлучення, у десятиденний термін запрошує заявника для реєстрації розірвання шлюбу і в його присутності реєструє розлучення.

Якщо відділу реєстрації актів цивільного стану відомо, що другий з подружжя вже зареєстрував розірвання шлюбу, то заяву, що надійшла, разом з копією рішення суду і квитанцією про сплату державного мита вказаний відділ, на письмове прохання заявника, надсилає до відділу реєстрації актів цивільного стану України за місцезнаходженням актового запису про розірвання шлюбу для доповнення його відсутніми відомостями.

Якщо один з подружжя згідно з рішенням суду зареєстрував розірвання шлюбу, а другий з поважних причин не може особисто з`явитись до відділу реєстрації актів цивільного стану для його реєстрації, то доповнення запису акта може бути проведено за нотаріально засвідченим дорученням на загальних підставах.

Відділ реєстрації актів цивільного стану, який одержав такі матеріали, зобов`язаний у десятиденний строк доповнити актовий запис про розлучення і надіслати до відділу реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника для вручення йому свідоцтва про розірвання шлюбу, зазначивши в ньому ту саму дату реєстрації розірвання шлюбу, що й першому з подружжя.

Після доповнення актового запису відділ реєстрації актів цивільного стану повинен у тижневий термін надіслати повідомлення про це відділу за місцезнаходженням другого примірника актового запису про розірвання шлюбу (додаток 18).

Згідно п.п. 5.22-5.23 у паспортах або паспортних документах, що посвідчують осіб розлученого подружжя, проставляється штамп про реєстрацію розірвання шлюбу, де зазначаються прізвище, ім`я, по батькові особи, з якою розірвано шлюб, місце і час цієї реєстрації.

Якщо реєстрація розірвання шлюбу була проведена за відсутності одного з подружжя, то відмітка про розлучення в його паспорті або паспортних документах робиться при врученні йому свідоцтва про розірвання шлюбу тим відділом реєстрації актів цивільного стану, який видає свідоцтво, із зазначенням фактичного місця та дати реєстрації розірвання шлюбу.

Відділ реєстрації актів цивільного стану, який склав постанову та на її підставі зареєстрував розірвання шлюбу, повинен у десятиденний термін надіслати повідомлення про припинення шлюбу до відділу реєстрації актів цивільного стану за місцезнаходженням запису акта про одруження (додаток 23).

Відділ реєстрації актів цивільного стану, який одержав таке повідомлення, повинен у десятиденний термін зробити на лицьовому боці запису акта про одруження відмітку про розірвання шлюбу, зазначивши, коли і яким відділом реєстрації актів цивільного стану було винесено постанову та зареєстровано розірвання шлюбу, а також номер запису акта. Після цього відділ реєстрації актів цивільного стану надсилає повідомлення про проведену реєстрацію розірвання шлюбу до архіву органу реєстрації актів цивільного стану, у якому зберігається другий примірник запису акта про одруження, який здійснює у ньому відповідну відмітку.

Порядок анулювання актових записів цивільного стану регулюється Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року №96/5 (надалі - Правила №96/5).

Відповідно до п.1.4 Правил №96/5 анулювання актового запису цивільного стану проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його складання на підставі рішення суду, а у випадках, передбачених статтею 39 Сімейного кодексу України,- висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичного представництва або консульської установи України.

Анулювання актового запису про розірвання шлюбу, про смерть у випадках, передбачених статтею 118 Сімейного кодексу України, проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану, яким було проведено державну реєстрацію цих актів.

Розгляд питання про анулювання поновленого або повторно складеного актового запису цивільного стану проводиться за заявою заінтересованої особи або з ініціативи відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем виявлення поновленого або повторно складеного актового запису.

Поновлені чи повторно складені актові записи цивільного стану в разі виявлення первинних записів анулюються на підставі рішення суду або висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України (далі - відділ державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації) (за місцезнаходженням поновленого або повторно складеного запису).

Пунктом 1.5. Правил визначено, що заяви про внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання приймаються відділами державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, визначеному цими Правилами, шляхом їх формування та реєстрації за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян при пред`явленні паспорта громадянина України (далі - паспорт), паспортного документа іноземця або документа, що посвідчує особу без громадянства (далі - паспортний документ) заявника. Сформована заява про внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання роздруковується посадовою особою та за умови відсутності зауважень до відомостей, зазначених у ній, підписується заявником.

Пунктом 1.10 Правил встановлено, що питання про внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання розглядається у строк, що не перевищує трьох місяців, з дня подання відповідної заяви до відділу державної реєстрації актів цивільного стану.

Пунктом 1.15 Правил передбачено, що відмова органів державної реєстрації актів цивільного стану у внесенні змін до актових записів цивільного стану, їх поновленні та анулюванні може бути оскаржена в судовому порядку.

Згідно пункту 4.1. Правил заява про анулювання актового запису цивільного стану за встановленою формою подається заінтересованою особою до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання або за місцем зберігання актового запису, який підлягає анулюванню при пред`явленні паспорта або паспортного документа (додаток 13).

Реєстрація заяв про анулювання актового запису цивільного стану, поданих до відділу державної реєстрації актів цивільного стану заявником особисто та отриманих від інших відділів державної реєстрації актів цивільного стану, проводиться у журналі обліку заяв встановленої форми.

Разом із заявою про анулювання актового запису цивільного стану подаються: свідоцтво про державну реєстрацію акту цивільного стану, яке підлягає анулюванню; інші документи (п. 4.2. Правил).

Анулювання поновлених або повторно складених актових записів цивільного стану проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану в разі виявлення первинного актового запису і за відсутності спору між заінтересованими особами (п.4.3 Правил).

Згідно пунктом 4.4 Правил №96/5 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) актовий запис цивільного стану може бути анульований на підставі:

рішення суду;

висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану, складеного у випадках, передбачених статтею 39 Сімейного кодексу України, за заявою заінтересованої особи.

висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України про анулювання поновленого або повторно складеного актового запису цивільного стану;

висновку дипломатичного представництва або консульської установи України про анулювання первинного актового запису цивільного стану.

Згідно п.4.8 Правил відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво чи консульська установа України за місцем подання заяви про анулювання поновленого або повторно складеного актового запису цивільного стану збирає та надсилає для остаточного розгляду всі зібрані матеріали до відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України за місцем зберігання актового запису, який підлягає анулюванню, для складання висновку про його анулювання або про відмову в цьому. У разі зберігання актового запису цивільного стану на тимчасово окупованій території України висновок про його анулювання або відмову в цьому складає відповідний відділ державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації міжрегіонального управління Міністерства юстиції України за місцезнаходженням відділу державної реєстрації актів цивільного стану, до якого подано заяву про анулювання; Центральний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України у випадку подання заяви до дипломатичного представництва чи консульської установи України.

Висновок про анулювання поновленого або повторно складеного актового запису цивільного стану або відмову в цьому за формою, наведеною в додатку 15, складається у двох примірниках у строк, що не перевищує п`ятнадцяти робочих днів з дня отримання матеріалів справи.

В матеріалах справи відсутні докази звернення позивача до органів державної реєстрації актів цивільного стану із заявою за формою, встановленою Правилами державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України №52/5 від 18.10.2000 року та Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року №96/5.

Також позивачем не було надано до суду рішення органів державної реєстрації актів цивільного стану у формі висновку про відмову у анулюванні актового запису цивільного стану із зазначенням причин такої відмови.

В матеріалах справи наявний лише наданий позивачем в обґрунтування порушення його прав лист Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 22.09.2021 року №3584/52-25 щодо надання загальної інформації на запит адвоката позивача.

Відповідно до ч.1 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною 1 ст.5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Таким чином, особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб`єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. Обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Рішення суб`єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи у тому разі, якщо такі рішення прийняті суб`єктом владних повноважень поза межами визначеної законом компетенції, або ж оскаржувані рішення є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов`язку.

Разом з тим, лист Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 22.09.2021 року №3584/52-25 щодо надання загальної інформації не може вважатися рішенням про відмову у скасуванні актового запису, оскільки за своїм змістом носить інформаційний характер та не створює жодних правових наслідків.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Однак, позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та не надано жодних доказів щодо порушення його прав, обов`язків чи інтересів, а відтак, відсутні підстави для задоволення позовних вимог, оскільки вони є необґрунтованими.

Аналогічна правова позиція була висловлена П`ятим апеляційним адміністративним судом у постанові від 11 грудня 2019 року по справі №420/5234/18.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Виходячи з необхідності відмови судом у задоволенні позовних вимог позивача, у суду відсутні підстави, передбачені ст. 139 КАС України, для стягнення на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень судових витрат.

зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5, 6-11, 12, 77, 90, 241-246, 255, 257, 258, 262, 291, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (65101, м. Одеса, вул. Інглезі, 5), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 (місце реєстрації невідоме) про визнання протиправним дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Розподіл судових витрат не проводити.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, встановлені статтями 293, 295 та пп.15.5 п.15 ч.1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя О.В. Білостоцький

.