Справа № 240/13261/22
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2022-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 липня 2022 року м. Житомир

справа № 240/13261/22

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, скасування арешту та заборону відчуження нерухомого майна, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Новоград-Волинського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області щодо не зняття арешту з майна належного ОСОБА_2 , допущену при поверненні стягувачу виконавчого документу в рамках виконавчого провадження №14528033;

- скасувати арешт та заборону відчуження нерухомого майна, належного ОСОБА_2 , накладений згідно з постанови АМ 758971 від 12.10.2009 на підставі виконавчого листа №2-139/09 виданого 06.08.2009 Новоград-Волинським судом та зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об"єктів нерухомого майна 12.10.2009 за №14002199, шляхом виключення запису про обтяження з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна за реєстраційним номером №14002199 від 12.10.2009.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статті 160,161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду.

Згідно із пунктом 4 частини першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист, зокрема шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Частиною 5 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси має право особисто подати відповідний адміністративний позов до адміністративного суду або її законним представником.

Відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як свідчить зміст позовної заяви та додані до неї документи, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, якому просила зняти арешт зі спадкового майна її померлого сина ОСОБА_2 , а саме, частки житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що накладений відповідачем в порядку виконання вироку суду про конфіскацію майна, як додаткового покарання.

В обґрунтування позову, позивач вказує, що є спадкоємцем за законом свого сина - ОСОБА_2 , однак доказів підтвердження, що позивач є єдиною спадкоємицею майна ОСОБА_2 або відсутності інших осіб, які б могли входити до кола спадкоємців, до суду не надано.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця передбачено ст.287 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини 1 ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно із п.1 ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому матеріали позовної заяви свідчать, що в порядку цивільного судочинства позивач зверталась до Новоград-Волинського міськрайонного суду із позовом про звільнення спадкового майна з під арешту.

Однак, ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду від 19.09.2019 у справі №285/1944/19, яка залишена без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 13.11.2019, закрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Новоград-Волинської ОДПІ ГУДФС у Житомирській області, Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, третя особа - ОСОБА_3 , про звільнення спадкового майна з-під арешту та роз"яснено позивачу, що розгляд таких справ належить до юрисдикції адміністративного суду.

Дотримання строку звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту таких прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання вказаних строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

В контексті розгляду питання про поважність причин пропуску строку звернення до суду суд враховує правову позицію, викладену у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини", згідно з якою, правило встановлення обмежень доступу до суду, у зв`язку з пропуском строку звернення, повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання необхідно звертати увагу на обставини справи.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що строк коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права, з урахування вказаних обставин справи, виникає з прийняття Житомирським апеляційним судом постанови від 13.11.2019, якою залишено без змін ухвалу Новоград-Волинського міськрайонного суду від 19.09.2019 про закриття провадження у цивільній справі №285/1944/19, а саме 18.11.2019 (дата складення тексту постанови у повному обсязі).

Отже, враховуючи дату звернення позивача до суду - 06.07.2022 (здано позовну заяву у відділення поштового зв"язку), позивачем пропущений десятиденний строк звернення до суду, з моменту коли особа повинна була дізнатися про порушення її прав.

Однак заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин його пропуску, позивач до суду не подав.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- доказів підтвердження, що позивач, є єдиною спадкоємицею майна ОСОБА_2 або доказів на підтвердження відсутності інших осіб, які б могли входити до кола спадкоємців;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, скасування арешту та заборону відчуження нерухомого майна, - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позовну заяву буде повернено.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко