Справа № 280/11330/21
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

20 липня 2022 року Справа № 280/11330/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), представник позивача: Авраменко Аліса Сергіївна ( АДРЕСА_2 .) до Запорізької обласної прокуратури (69005. м. Запоріжжя, вул. Матросова. 29-а ), Офісу Генерального прокурора (01601, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ) про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Запорізької обласної прокуратури (далі відповідач -1 ), Офісу Генерального прокурора (далі відповідач - 2) відповідно до якого позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) за № 16 від 13.09.2021 про неуспішне проходження прокурором Михайлівського відділу Енергодарської місцевої прокуратури Запорізької області ОСОБА_1 атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, зобов`язати Офіс Генерального прокурора або уповноважену кадрову комісію з атестації прокурорів місцевих прокуратур, створену на підставі наказу Генерального прокурора, призначити у розумні строки нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для ОСОБА_1 , визнати протиправним та скасувати наказ керівника Запорізької обласної прокуратури № 1449к від 22.10.2021 про звільнення ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) з посади прокурора Михайлівського відділу Енергодарської місцевої прокуратури Запорізької області та з органів прокуратури Запорізької області з 23.10.2021, поновити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) в органах Запорізької обласної прокуратури з 23.10.2021, поновити ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на посаді прокурора Михайлівського відділу Василівської окружної прокуратури Запорізької області або на посаді із рівнозначними умовами, функціями та повноваженнями в органах Запорізької обласної прокуратури, з 23.10.2021, стягнути із Запорізької обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 23.10.2021 і до моменту фактичного поновлення на роботі.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що кадровою комісією винесено рішення № 16 про неуспішне проходження атестації прокурором ОСОБА_1 .. 22.10.2021 керівником Запорізької обласної прокуратури видано наказ №1449к про звільнення позивача з посади прокурора Михайлівського відділу Енергодарської місцевої прокуратури Запорізької області та з органів прокуратури Запорізької області на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформ органів прокуратури» з 22 жовтня 2021 року. Підставою для звільнення позивача, як зазначено у наказі, стало рішення п`ятнадцятої кадрової комісії від 13.09.2021 № 16. В день звільнення - 22.10.2021 позивач ознайомлений із вищевказаним наказом керівника обласної прокуратури про звільнення та рішенням кадрової комісії від 13.09.2021 № 16, про що Позивачем зроблено власноруч відмітку на оригіналі наказу, який знаходиться в особовій справі, яка, в свою чергу знаходиться у володінні Запорізької обласної прокуратури. Цього ж дня позивачем отримано трудову книжку. Наказ керівника Запорізької обласної прокуратури від 22.10.2021 № 1449к, а також рішення п`ятнадцятої кадрової комісії від 13.09.2021 № 16 с незаконними та протиправними. Вказує, що обов`язковою вимогою до рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації є його вмотивованість та обов`язкове зазначення обставин, що вплинули на його прийняття. Причому вказані обставини мають стосуватися виключно сфери питань, щодо яких проводиться атестація, а саме: професійна компетентність, професійна етика та доброчесність прокурора. Порядком проходження прокурорами атестації № 221 не передбачена можливість перевірки чи оскарження результатів складання тестів. Як наслідок, позивача було позбавлено права на об`сктивне дослідження та перевірку результатів тестування, зокрема, перевірку можливої помилки у роботі техніки чи програмного забезпечення, перевірку відповідності відповідей, наданих Позивачем, тим відповідям, що викладені в результатах тестування, можливості усунення помилки, що не залежала від дій кадрової комісії та позивача. При цьому Порядок № 221, як і будь-які інші акти відповідача не визначають, яка саме комп`ютерна програма використовується для проведення іспиту. Відсутність визначення комп`ютерної програми унеможливлює законне її використання, при проведенні вказаного етапу атестації комп`ютерна програма була використана у спосіб, не передбачений законом. Таким чином, використання програми тестування відбулося з порушенням порядку, передбаченого Постановою КМУ № 869 від 12.08.2009 та Законом України «Про публічні закупівлі». Відсутність державного контролю при закупівлі програмного забезпечення для проведення тестування дає підстави вважати, що відповідачем не забезпечено легітимного порядку використання програмного забезпечення та унеможливлення впливу на результати тестування та роботу програми, зокрема, третіми особами. Звертає увагу, що відповідно до вимог діючого законодавства комп`ютерна програма, що використовувалась для проведення атестації, не має ніякої сертифікації та будь-якого захисту. Крім того, при проведенні атестації використовувалась комп`ютерна техніка, яка також не відповідає вимогам діючого законодавства щодо захисту інформації. Як наслідок застосування програмного продукту всупереч наведений вимогам законодавства. 02-09.11.2020 при проведенні тестування на виділеній прокурорам комп`ютерний техніці систематично виникали технічні несправності, відбувалося «зависання» програмного забезпечення, програма функціонувала некоректно. Крім того, зазначає, що наказом Генерального прокурора від 22.07.2021 № 239 створено п`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) та визначено її персональний склад. В той же час, ані в наказі Генерального прокурора від 22.07.2021 № 239, ані в інших джерелах, в тому числі оприлюдненій на офіційному сайті Відповідача інформації, не зазначено, за якими критеріями здійснювався добір вказаних членів кадрової комісії. Так, неможливо встановити відповідність та компетентність членів кадрової комісії на проведення атестації прокурорів, у тому числі чи є вони політично нейтральними, чи користуються вони діловою репутацією, суспільним авторитетом та чи мають стаж роботи в галузі права. Крім того, розгляд питання щодо проходження позивачем атестації здійснений органом, повноваження якого не підтверджені, що є безумовною підставою для скасування рішення такого органу, прийнятого за наслідками атестації. Неподання можливості позивачу перескласти іспит на відміну від інших прокурорів, які за рівних із ОСОБА_1 умов неуспішно пройшли тестування та відносно яких в аналогічний спосіб були прийняті позитивні рішення про визначення нової дати складання іспиту, містить ознаки дискримінації та суперечить Загальній Декларації з прав людини від 10 грудня 1948 року, яка забороняє дискримінацію за будь-якою ознакою. Міжнародному пакту про громадянські та політичні права, що проголошує презумпцію невинуватості та рівність людей перед законом. Конвенції Міжнародної організації праці №151 та №158 про припинення трудових відносин з ініціативи роботодавця. З огляду на викладене, позивач вважає, що при прийняті рішення кадрової комісії, що оскаржується, були порушені принципи правової визначеності та заборони дискримінації. Таким чином, порушення процедури проведення атестації та своєї компетенції п`ятнадцятою кадровою комісією призвело до прийняття протиправного рішення № 16 від 13.09.2021 про неуспішне проходження позивачем атестації, що є самостійною та достатньою підставою для його скасування. Зазначені доводи обумовлюють необхідність звернення до суду не тільки із позовною вимогою щодо скасування рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації, але і про зобов`язання Офісу Генерального прокурора призначити у розумні строки нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для Позивача. З урахуванням норм права, що викладені у позову просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Додаткові пояснення щодо предмету позову надано у відповіді на відзив (вх. №2078 від 12.01.2022).

Відповідачем Запорізької обласної прокуратури надано відзив (вх.№76224 від 22.12.2021) та відповідачем - Офіс Генерального прокурора України подано відзив на позовну заяву (вх. № 77274 від 28.12.2021), в якому не погоджуються з позовними вимогами та звертають увагу, що атестація є одним із способів перевірки та оцінки кваліфікації працівника, його знань і навичок, та передбачена для окремих категорій державних службовців, у тому числі для державних службовців органів прокуратури. Вважає безпідставними твердження позивача про відсутність програмного забезпечення при проведенні тестування та відсутність ліцензування програмного забезпечення, оскільки проведення атестації прокурорів регіональних прокуратур здійснюється Офісом Генерального прокурора за технічної та організаційної підтримки Міжнародної організації права розвитку (IDLO), проекту Європейського Союзу «PRAVO-JUSTICE» (у співпраці з ТОВ «Сайметрікс-Україна) та інших міжнародних партнерів. Крім того, тести розроблялися і направлялися Національною академією прокуратури України. Так, між Національною академією прокуратури України та ТОВ «Лізард Софт» було укладено договір про надання послуг від 10.12.2018 №181210, за результатом виконання якого створено Інформаційну систему «Аналітична система оцінки знань», виключні майнові права на яку належать Національній академії прокуратури України, законодавством України не передбачено будь-яких вимог не передбачено будь-яких вимог щодо отримання ліцензії або висновку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України на програмне забезпечення, яке використовувалось для проведення атестації. Вважає чітко визначеним нормою закону юридичним фактом, що зумовлює звільнення на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону № 1697-VII в даному випадку є не завершення процесу ліквідації чи реорганізації органу прокуратури чи завершення процедури скорочення чисельності прокурорів органу прокуратури, а виключно настання події рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором. Просять у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 25 листопада 2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання у справі на 20 грудня 2021 року.

Протокольною ухвалою суду від 20.12.2021 розгляд справи відкладено на 18.01.2022.

Протокольною ухвалою суду від 18.01.2022 розгляд справи відкладено на 10.02.2022.

Ухвалою суду від 10.02.2022 провадження у справі зупинено до 22.03.2022.

У зв`язку з веденням військового стану на території України розгляд справи відкладено на 09.06.2022.

Ухвалами суду від 09.06.2022 провадження у справі поновлено та закрито підготовче провадження по справі, призначено розгляд справи по суті в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяви по суті справи, безпосередньо дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд встановив такі обставини.

На підставі наказу прокурора Запорізької області № 128 к від 14.04.2016 позивача призначено на посаду прокурора Михайлівського відділу Енергодарської місцевої прокуратури.

19 вересня 2019 року Верховною Радою України прийнято Закон України № 113-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - «Закон № 113-ІХ»), яким передбачено створення у системі органів прокуратури Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур та окружних прокуратур. Цим же Законом передбачено проведення атестації прокурорів, які на день набрання чинності цим Законом займають посади в Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах. Наведений Закон набув чинності 25.09.2019.

В жовтні 2019 року позивачем Генеральному прокурору подано заяву встановленого зразка про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та намір пройти атестацію.

15 жовтня 2020 року позивачем успішно пройдено перший етап в рамках атестації прокурорів - анонімне тестування на знання та вміння у застосуванні закону, відповідність здійснювати повноваження прокурора та допущено до складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

02 листопада 2020 року позивачем неуспішно пройдено другий етап в рамках атестації прокурорів - у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, набравши 90 балів із 93 необхідних.

02.11.2020 позивач звернувся до голови третьої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) із заявою про надання можливості пройти тестування, а також ознайомитись із повним текстом запитань та відповідей на них.

Своїм протокольним рішенням (протокол № 10 від 17.11.2020) зазначена кадрова комісія заяву позивача задовольнила та призначила нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для ОСОБА_1 оскільки вказані причини могли негативно вплинути на об`єктивний результат тестування.

13.09.2021 року п`ятнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), ухвалив протокольне рішення про неуспішне проходження атестації прокурорами згідно з переліком № 1, в тому числі і ОСОБА_1 (протокол № 11 від 13.09.2021). Того ж дня вказаною кадровою комісією винесено рішення № 16 про неуспішне проходження атестації прокурором ОСОБА_1

22.10.2021 керівником Запорізької обласної прокуратури видано наказ №1449к про звільнення позивача з посади прокурора Михайлівського відділу Енергодарської місцевої прокуратури Запорізької області та з органів прокуратури Запорізької області на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформ органів прокуратури» з 22 жовтня 2021 року.

Підставою для звільнення позивача, як зазначено у наказі, стало рішення п`ятнадцятої кадрової комісії від 13.09.2021 № 16.

22.10.2021 позивач ознайомлений із вищевказаним наказом керівника обласної прокуратури про звільнення та рішенням кадрової комісії від 13.09.2021 № 16, про що позивачем зроблено власноруч відмітку на оригіналі наказу, який знаходиться в особовій справі, яка, в свою чергу знаходиться у володінні Запорізької обласної прокуратури. Цього ж дня Позивачем отримано трудову книжку.

Наказ керівника Запорізької обласної прокуратури від 22.10.2021 № 1449к, а також рішення п`ятнадцятої кадрової комісії від 13.09.2021 № 16 вважає позивач незаконними та протиправними у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності; громадянам гарантується захист від незаконного звільнення (стаття 43 Конституції України).

Статтями 2, 5-1 Кодексу законів про працю України закріплено право громадян України на працю і гарантії держави в правовому захисті працездатним громадянам від незаконного звільнення.

Відповідно до статті 222 Кодексу законів про працю України особливості розгляду трудових спорів суддів, прокурорсько-слідчих працівників, а також працівників навчальних, наукових та інших установ прокуратури, які мають класні чини, встановлюється законодавством.

Статтею 4 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Законом України «Про прокуратуру» забезпечуються гарантії незалежності прокурора, зокрема, щодо особливого порядку його призначення на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності тощо.

Законом України від 19.09.2019 № 113-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (діє з 25 вересня 2019 року) запроваджено реформування системи органів прокуратури, у зв`язку із чим до Закону України «Про прокуратуру» були внесені зміни.

Статтею 14 Закону України «Про прокуратуру» у зв`язку із внесенням до неї змін Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» передбачено скорочення кількості прокурорів органів прокуратури.

Зокрема, змінами, унесеними законодавцем, установлено, що загальна чисельність прокурорів органів прокуратури становить не більше 10000 осіб. Приведення у відповідність із вимогами статті 14 Закону України «Про прокуратуру» кількісного складу органів прокуратури здійснюється, крім іншого, шляхом проведення атестації на виконання вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури».

У тексті Закону України «Про прокуратуру» слова «Генеральна прокуратура України», «регіональні прокуратури», «місцеві прокуратури» замінено відповідно словами «Офіс Генерального прокурора», «обласні прокуратури», «окружні прокуратури».

Згідно з пунктами 6, 7 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» з дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що персонально попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру».

Прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором пункт 9 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури»).

Пунктом 10 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» установлено, що прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.

Згідно з пунктом 11 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.

Пунктом 14 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.

Відповідно до пункту 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію.

Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється.

Зі змісту пункту 19 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» випливає, що прокурори, які на день набрання чинності цим Законом обіймають посади в Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» за умови настання однієї з таких підстав:

1) неподання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури у встановлений строк заяви до Генерального прокурора про переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури та про намір у зв`язку із цим пройти атестацію;

2) рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури;

3) в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах відсутні вакантні посади, на які може бути здійснено переведення прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, який успішно пройшов атестацію;

4) ненадання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, у разі успішного проходження ним атестації, згоди протягом трьох робочих днів на переведення на запропоновану йому посаду в Офісі Генерального прокурора, обласній прокуратурі, окружній прокуратурі.

На виконання вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі Порядок № 221).

За визначенням, що міститься в пункті 1 розділу 1 Порядку № 221 атестація прокурорів це встановлена розділом II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» і цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.

Відповідно до пунктів 2, 4 Порядку № 221 атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями.

Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 221 особиста участь прокурора на всіх етапах атестації є обов`язковою. Перед кожним етапом атестації прокурор пред`являє кадровій комісії паспорт або службове посвідчення прокурора.

У разі неявки прокурора для проходження відповідного етапу атестації у встановлені кадровою комісією дату, час та місце, кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором. Факт неявки прокурора фіксується кадровою комісією у протоколі засідання, під час якого мав відбуватися відповідний етап атестації такого прокурора.

У виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, або дати іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, або дати співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора.

Заява має бути передана безпосередньо секретарю відповідної кадрової комісії не пізніше трьох днів з дати, на яку було призначено іспит, співбесіду відповідного прокурора. До заяви має бути долучена копія документа, що підтверджує інформацію про поважні причини неявки прокурора на складення відповідного іспиту, проходження співбесіди. У разі неможливості надати документальне підтвердження інформації про причини неявки в день подання заяви прокурор має надати таке документальне підтвердження в день, на який комісією було перенесено проходження відповідного етапу атестації, однак до початку складення відповідного іспиту, проходження співбесіди. Якщо прокурор не надасть документальне підтвердження інформації про поважні причини його неявки до початку перенесеного складення відповідного іспиту, проходження співбесіди, комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

Якщо заява прокурора подана до кадрової комісії з порушенням строку, визначеного цим пунктом, або якщо у заяві не вказані поважні причини неявки прокурора на складення відповідного іспиту, проведення співбесіди кадрова комісія ухвалює рішення про відмову у перенесенні дати та про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

Інформація про нову дату складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора оприлюднюється на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора). З моменту оприлюднення відповідної інформації прокурор вважається повідомленим належним чином про нову дату проведення відповідного етапу атестації.

Згідно з пунктом 5 розділу І Порядку № 221 предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора (у тому числі загальних здібностей та навичок); 2) професійної етики та доброчесності прокурора.

Відповідно до пункту 6 розділу І Порядку № 221 атестація включає такі етапи: 1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; 2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; 3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

Під аналітичними здібностями розуміють інтелектуальну, логіко- мисленнєву діяльність, спрямовану на вирішення практичних завдань. Загальні здібності людини, що тією чи іншою мірою виявляються в усіх видах її діяльності, включають в себе здібності до навчання, загальні розумові здібності людини, її здібності до праці. Вони спираються на загальні вміння, необхідні в кожній галузі діяльності, зокрема такі, як уміння усвідомлювати завдання, планувати й організовувати їхнє виконання, використовуючи наявні в досвіді людини засоби, розкривати зв`язки тих речей, яких стосується діяльність, оволодівати новими прийомами роботи, переборювати труднощі на шляху до мети.

Тестування на загальні здібності та навички включено до процесу атестації прокурорів з метою з`ясування загального рівня їх здібностей та компетентності, як однієї з характеризуючих ознак для визначення рівня професійності.

Встановлення рівня професійної компетентності прокурора, що включає в себе перевірку загальних здібностей, є цілком виправданим, адже Законом України «Про прокуратуру» встановлено підвищені вимоги до професійного рівня прокурорів.

Таким чином, визначений Порядком № 221 етап атестації у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки відповідає вимогам Закону № 113-ІХ.

Вказане спростовує твердження позивача про те, що проведення етапу атестації - анонімне тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, суперечить вимогам Закону.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України та частини першої статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (далі також ЄСПЛ).

Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України» (зі змінами та доповненнями), чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства. Якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акті законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» Україна повністю визнає обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Європейського суду з прав людини в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

За сталою практикою Європейського суду з прав людини приватне життя «охоплює право особи формувати та розвивати відносини з іншими людьми, включаючи відносини професійного чи ділового характеру» (див. п. 25 рішення Суду в справі «C. проти Бельгії» від 07.08.1996 (Reports 1996)).

Стаття 8 Конвенції «захищає право на розвиток особистості та право формувати і розвивати відносини з іншими людьми та навколишнім світом» (див. п. 61 рішення Суду в справі «Pretty проти Сполученого Королівства» (справа № 2346/02, ECHR 2002)).

Поняття «приватне життя» не виключає в принципі діяльність професійного чи ділового характеру, адже саме у діловому житті більшість людей мають неабияку можливість розвивати відносини із зовнішнім світом (див. п. 29 рішення Суду в справі «Niemietz проти Німеччини» від 16.12.1992). Отже, обмеження, установлені щодо доступу до професії, були визнані такими, що впливають на «приватне життя» (див. п. 47 рішення Суду в справі «Sidabras and Dћiautas проти Латвії» (справи № 55480/00 і № 59330/00, ECHR 2004) і пп. 22 25 рішення Суду в справі «Bigaeva проти Греції» від 28.05.2009 (справа №26713/05). Крім того, зазначалося, що звільнення з посади становило втручання у право на повагу до приватного життя (див. пп. 43 48 рішення Суду в справі «Ozpinar проти Туреччини» від 19.10.2010 (справа № 20999/04).

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини втручання вважатиметься «необхідним у демократичному суспільстві» для досягнення законної мети, якщо воно відповідає «нагальній суспільній необхідності», та, зокрема, якщо воно є пропорційним переслідуваній законній меті. Хоча саме національні органи влади здійснюють початкову оцінку необхідності втручання, остаточна оцінка щодо відповідності та достатності наведених підстав для втручання залишається предметом вивчення Суду на відповідність вимогам Конвенції (див., наприклад, рішення в справі «Чепмен проти Сполученого Королівства» [ВП] (Chapman v. the United Kingdom) [GC], заява № 27238/95, пункт 90, ЄСПЛ 2001).

Так, у постановах від 21.09.2021 у справах № 160/6204/20 та № 200/5038/20-а, від 24.09.2021 у справі № 160/6596/20 Верховним Судом досліджувалося питання щодо правильного розуміння сутності нормативного врегулювання підстав звільнення прокурорів (слідчих органів прокуратури) з посади прокурора, що міститься в пункті 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури».

У вказаних справах Верховний Суд дійшов висновку про те, що у пункті 19 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» вказівку на пункт 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру», як на підставу для звільнення прокурора, необхідно застосовувати до спірних правовідносин у випадках, які визначені нормами спеціального Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», що передбачають умови проведення атестації (а саме три етапи, визначені пунктом 6 розділу І Порядку № 221 відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури»).

Крім того, у наведених справах Верховний Суд зазначив, що аналіз положень абзацу першого пункту 19 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» дає підстави для висновку про те, що підставою для звільнення прокурора є настання однієї з підстав, визначених у підпунктах 1 4 пункту 19 цього розділу, зокрема й неуспішне проходження атестації; і Закон не вимагає додаткової підстави для звільнення.

Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 29.09.2021 у справі № 440/2682/20, від 21.10.2021 у справі № 440/2700/20, від 25.11.2021 у справі № 160/5745/20, від 21.12.2021 у справі № 420/9066/20, у яких Верховний Суд дійшов висновку про те, що фактологічною підставою для звільнення є одна з підстав, передбачених підпунктами 1 4 пункту 19 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», а нормативною підставою є пункт 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру».

Судом встановлено, що на виконання вказаних вище вимог Порядку № 221 позивач 07.10.2019 на адресу Генерального прокурора подав заяву у встановлений Порядком термін про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію. Також позивач ознайомився з умовами та процедурами проведення атестації та погодився з ними.

ОСОБА_1 підтвердив і те, що він усвідомлює та погоджується, що у разі неуспішного проходження будь-якого з етапів атестації, передбаченого Порядком, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону, його буде звільнено з посади прокурора.

Отже, позивач фактично погодився зі встановленими умовами та правилами щодо 02.11.2020 проходив анонімне тестування з використанням автоматизованої комп`ютерної техніки (другий етап тестування).

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у своїй постанові від 20.10.2021 № 280/25298/19. Так, Верховним Судом зазначено, що позивач, подаючи заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора та намір пройти атестацію, цілком і повністю був ознайомлений з умовами та процедурами проведення атестації та погодився на їх застосування. Тобто позивач розумів наслідки неуспішного проходження одного з етапів атестації та можливе звільнення з підстав, передбачених Законом № 113-ІХ. В іншому разі позивач мав повне право відмовитися від проведення такої атестації та не подавати відповідної заяви чи окремо оскаржувати відповідний Порядок проходження прокурорами атестації, чого ним не зроблено.

Етап атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки - правомірно передбачено Порядком проходження прокурорами атестації, затвердженим наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221, оскільки останній є складовою оцінки професійної компетентності прокурора, як предмета атестації.

Крім цього, вказаний Порядок є чинним, у встановленому законом порядку ніким не скасований, тому судом безпідставно не застосовано його вимоги в частині щодо проведення атестації позивача, а саме, проходження нею такого етапу як складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Слід відзначити, що проведення атестації прокурорів місцевих прокуратур здійснювалась за технічної та організаційної підтримки Міжнародної організації права розвитку (IDLO), проекту Європейського Союзу «PRAVO-JUSTICE» (у співпраці з TOB «Сайметрікс Україна») та інших міжнародних партнерів.

Закупівлю тестів на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки здійснював проект Європейського союзу «PRAVO-JUSTICE».

Відповідно до листа TOB «Сайметрікс-Україна» від 18.11.2020 № 10/1120 інструмент «PSYMETRICS» тести створені у відповідності до вимог та процедур International Test Comission та пройшли перевірку надійності та валідності на репрезентативній українській вибірці. Всього у дослідженнях валідності та надійності прийняло участь 1224 респондента різних вікових груп, різних професій та рівнів освіти. Крім того, діагностичні норми тестів було спеціально адаптовано для професійної групи «Юриспруденція та правоохоронний сектор» на високо репрезентативній професійній вибірці більше 4000 осіб, що дозволило максимально точно оцінювати та диференціювати рівень здібностей респондентів саме цієї професійної групи. Станом на 18.11.2020 за допомогою Інструменту було проведено оцінювання (тестування) більше 15000 осіб, в тому числі кандидатів в судді Верховного Суду та судців Вищого антикорупційного суду. Отримані результати проведених досліджень свідчать, що за основними показниками надійності та валідності тести повністю відповідають існуючим психометричним стандартам (нормам). Тести мають хорошу ретестову надійність, внутрішню узгодженість, а також конструктивну валідність.

Згідно «Процедурних норм проведення тестування в межах автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS», затверджених директором TOB «Сайметрікс-Україна» 18.12.2018, абстрактно-логічний тест призначений для оцінки (вимірювання) рівня загального інтелекту, вербальний тест призначений для оцінки (вимірювання) рівня вербального інтелекту.

Інструмент «PSYMETRICS» це програмне забезпечення, призначене для вимірювання психологічних га інших характеристик особистості в систему якого закладено методики оцінювання (тестування) інтелекту (в даному випадку абстрактно-логічного та вербального), що в своїй сукупності складаються з питань різних рівнів складності та варіантів відповідей на кожне, вірну відповідь на кожне запитання, кількість балів за кожну відповідь, методологію підрахунку та визначення результатів.

Інструмент «PSYMETRICS» повністю автоматизований з метою недопущення впливу на тестування га його результати людини, унеможливлення будь-яких помилок, наприклад, при підрахунку балів.

Оцінювання (тестування) інтелекту (як абстрактно-логічного, так і вербального) проводиться виключно без попередньої підготовки, оскільки тестами оцінюється інтелект респондента, а не пам`ять за допомогою якої респондент запам`ятав правильні/неправильні відповіді на задані питання.

Так, абстрактно-логічний тест оцінює «рухомий» інтелект, що не пов`язаний з освітою та накопиченими знаннями, його завдання - оцінити логічне мислення респондента, його здатність до вирішення нових проблем, незалежно від попереднього досвіду; вербальний тест оцінює здібності, пов`язані із обробкою вербальної інформації. її розуміння та використання на практиці.

Перевірка на належність функціонування інструменту «PSYMETRICS» та серверу, на якому встановлено Інструмент, з урахуванням обсягу навантаження проводилася кожного дня перед початком тестування, про що складався відповідний Акт.

Згідно з Актом від 02.11.2020 було проведено налаштування та підготовку інструменту «PSYMETRICS» для проведення тестування вербальних та абстрактно-логічних загальних навичок.

Задля уникнення будь-яких зловживань з боку респондентів TOB «САЙМЕТРІКС-УКРАЇНА» було чітко визначено процедуру подання скарг на будь-які помилки/збої в роботі Інструменту, що визначені в Процедурних нормах проведення тестування в межах автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS», затверджених наказом № ОД- 01/1218 від 18.12.2018, а саме: «якщо в процесі тестування виникають запитання технічного характеру, необхідно підняти руку та дочекатися асистента або представника Замовника (у випадку Тестування - представники робочої групи), який надасть необхідну технічну підтримку» та, за наявності, зафіксує факт збою. Про зазначену процедуру всі без виключення респонденти інформувалися перед проведенням тестування.

Результат складеного прокурором іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки є одним з етапів проходження атестації, тобто самостійним показником визначення рівня його професійної компетентності.

Слід також зазначити, що тести обладнані адаптивним алгоритмом (Computer Adaptive Testing - CAT). Цей алгоритм «підлаштовує» тестування під респондента, що дозволяє зробити процедуру тестування менш стресовою та більш дружньою для респондента. Також адаптивний алгоритм дозволяє істотно скоротити час тестування. Відтак, для успішного проходження тесту від респондентів вимагається концентрація та відсутність відволікань, а тому будь-які вимоги щодо часових меж (часу доби, коли саме необхідно його проходити), а також щодо необхідності мінімізувати навантаження на респондента в день тестування відсутні.

З урахуванням зазначеного адаптивного механізму подачі запитань, кожне наступне запитання подається респонденту із банку запитань автоматично із врахуванням індексу складності попереднього запитання та правильності або неправильності відповіді на нього. Таким чином, кожен респондент має індивідуальний і неповторний варіант запитань (кожен тест містить 30 питань). Відповідно, відтворити порядок запитань та відповідей того чи іншого респондента неможливо технічно, а сама система тестування не передбачає збереження пройдених тестів. В системі зберігаються виключно результати за кожним тестом, які оформлені у вигляді звіту, наданого до цих пояснень.

Пунктом 5 розділу III Порядку № 221 передбачено, що прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання зазначеного іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.

Наказом виконуючого обов`язки Генерального прокурора від 07.10.2020 № 474, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом, встановлено 93 бали для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Відповідно до ч. З ст. 9 Закону України «Про прокуратуру», у разі відсутності Генерального прокурора його повноваження здійснює перший заступник Генерального прокурора, а в разі відсутності першого заступника - один із заступників Генерального прокурора.

Зважаючи на викладене, наказ виконувача обов`язків Генерального прокурора від 07.10.2020 № 474 видано в межах і спосіб, визначений законодавством України.

ОСОБА_1 успішно склав іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (перший етап атестації) та її допущено до наступного етапу атестації - іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички із використанням комп`ютерної техніки.

Водночас, 02.11.2020 за наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (другий етап атестації) ОСОБА_1 набрав 90 балів, що з урахуванням наказу виконувача обов`язків Генерального прокурора від 07.10.2020 № 474, є менше прохідного балу (93) для успішного складання іспиту.

Ці результати відображені у відомості про результати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, про що позивачка ознайомлена шляхом проставлення особистого підпису. У примітках до цієї відомості будь-які зауваження з боку позивача щодо процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки не зазначено. Відомість також підписана головою та секретарем кадрової комісії.

Відповідно до п. 7 розд. І Порядку № 221 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

Як вже зазначалось, відповідно до п. 17 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ, п.п. 7, 8 розд. І Порядку кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію.

На засіданні Комісії 17.11.2020 (протокол № 10) дев`яте питання порядку денного, складено список прокурорів, які 02.11.2020 не склали іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної технік, набравши менше 93 балів, де в додатку № 2 до протоколу зазначено ОСОБА_1 з результатом складного іспиту в 90 балів. Проте, вказаною комісією рішення про неуспішне проходження атестації позивачем не було прийнято.

Проте, вказаною комісією рішення про неуспішне проходження атестації позивачем не було прийнято.

Також необхідно зазначити, що усі працівники прокуратури були поставлені в рівні умови продовження служби шляхом проходження атестації.

Позивач, подаючи заяву про намір пройти атестацію цілком і повністю був ознайомлений з умовами та процедурами проведення атестації та погодився на їх застосування. Тобто позивач розумів наслідки неуспішного проходження одного з етапів атестації та можливе звільнення із підстав, передбачених Законом №113-ІХ.

Таким чином, у спірних правовідносинах позивач знаходився у стані повної правової визначеності, коли маючи відповідну освіту та досвід професійної діяльності не міг не усвідомлювати юридичних наслідків непроходження атестації.

Фактично позиція позивача грунтується на його незгоді із положеннями Закону № 113-ІХ та Порядку №221, які, на його думку, порушують права та гарантії передбачені законодавством.

Разом із тим, звертаємо увагу, що положення Закону № 113-ІХ є чинними та неконституційними у встановленому законом порядку не визнані, а тому підстави для їх незастосування у спірних правовідносинах відсутні. Також є чинним і наказ № 221.

Більше того, своїми конклюдентними діями, які виразились в безпосередній участі в процедурі проведення атестації, ОСОБА_1 підтверджено його згоду на проходження атестації в порядку та на умовах, визначених Порядком № 221.

Позивач 02.11.2021 звернувся до голови третьої кадрової комісії з заявою про повторне проходження тестування з підстав незадовільного стану здоров`я під час складання іспиту.

Третя кадрова комісія 17.11.2021 (протокол № 10) розглянула заяву позивача, який 02.11.2021 не склав іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Проте вказаною комісією рішення про неуспішне проходження атестації прийнято не було.

Водночас новий час та дату складання іспиту вищевказаною комісією не призначено.

Таким чином, Комісією приймалося процедурне, а не остаточне (про успішне/неуспішне проходження атестації) та про призначення нової дати складання цього іспиту без визначення конкретної дати.

При цьому жодною нормою законодавства не передбачені строки, протягом яких повинні бути призначені нові час і дата складання іспиту. Визначення такої дати (часу) є дискреційними повноваженнями кадрових комісій.

Також необхідно зазначити, що проведення першого та другого етапів атестації прокурорів місцевих прокуратур забезпечували перша, друга, третя та четверта кадрові комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) створені наказами Генерального прокурора від 10.09.2020 №№ 422,423, 424,425.

Кадровими комісіями приймалися процедурні, а не остаточні (про успішне/неуспішне проходження атестації) рішення про виключення 479 прокурорів із переліку прокурорів, які неуспішно склали іспит на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та про призначення нового часу (дати) складання іспиту без визначення конкретної дати.

Наказом Генерального прокурора від 17.11.2021 № 535 визнано таким, що втратив чинність наказ Генерального прокурора від 10.09.2020 № 424 «Про створення третьої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих)».

Наказом Генерального прокурора від 22.07.2021 № 239 створено п`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).

У подальшому відповідними актами Комісією були передані до Офісу Генерального прокурора матеріали атестації у тому числі стосовно позивача.

Відповідно до пункту 14 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 113-ІХ, графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія.

Згідно з пунктом 2 розділу III Порядку № 221 кадрова комісія формує графік складання іспитів. Графік із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестування оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту.

Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце складання іспиту з моменту оприлюднення відповідного графіка на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).

На виконання доручення Генерального прокурора від 29.09.2020 № 06/2/2562ВН-20, у межах повноважень, визначених Положенням, Департаментом кримінально-правової політики та захисту інвестицій (далі-Департамент) листом від 05.08.2021 № 06/2/2-2982ВН-21, голові п`ятнадцятої кадрової комісії направлено для розгляду інформацію та список прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), яким кадровими комісіями вирішено призначити новий час (дату) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички, про те конкретної дати (часу) не визначено.

Закон № 113-ІХ не містить вимоги щодо погодження розподілу повноважень між кадровими комісіями перед проведенням другого етапу атестації.

Відповідно до п. 7 Порядку № 233 член комісії має право:

- ознайомлюватися з матеріалами, поданими на розгляд комісії, брати участь у їх дослідженні;

- зазначати свої мотиви та міркування, а також надавати чи запитувати додаткові документи з питань, що розглядаються;

- вносити пропозиції щодо проекту рішення комісії з будь-яких питань, голосувати «за» або «проти» рішення комісії;

- брати участь у проведенні співбесіди;

- виконувати інші повноваження, пов`язані з діяльністю комісії.

Згідно п. 11 Порядку № 233 комісія може приймати процедурні рішення, пов`язані з її діяльністю.

За результатами розгляду листа Департаменту від 05.08.2021 № 06/2/2-2982ВН-21 п`ятнадцятою кадровою комісією прийнято рішення (Протокол від 09.08.2021 № 1) звернутися до кадрового підрозділу Офісу Генерального прокурора про передачу їм матеріалів атестації стосовно прокурорів щодо яких першою-четвертою кадровими комісіями з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) прийнято рішення про призначення нового часу (дати) складання іспиту.

Вказане рішення обґрунтовано тим, що без вивчення матеріалів на підставі яких першою-четвертою кадровими комісіями приймалося рішення про призначення таким прокурорам нового часу (дати) складання іспиту, їх не можливо включити до графіку складання іспиту на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Згідно з п. 12 Порядку № 233 рішення комісії, крім зазначених в абзаці другому цього пункту, в тому числі процедурні, обговорюється її членами і ухвалюються шляхом відкритого голосування більшістю голосів присутніх на засіданні членів комісії. Член комісії вправі голосувати "за" чи "проти" рішення комісії. У разі рівного розподілу голосів, приймається рішення, за яке проголосував голова комісії.

За рішення про витребування для вивчення матеріалів атестації члени комісії проголосували одноголосно.

У подальшому, на підставі листа голови п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 11.08.2021 № 06/3/2- 3039вн- 21, матеріали атестації (відомості, протоколи, заяви тощо) першої, другої, третьої та четвертої кадрових комісій обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів стосовно прокурорів, щодо яких не прийнято рішення про неуспішне складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки Офісом Генерального прокурора передано до п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (далі - Комісія №15) актами приймання-передачі матеріалів атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).

Так, 25.08.2021 (протокол № 6, чотирнадцяте питання порядку денного) на засіданні Комісії № 15 розглянуто питання щодо включення позивача до графіку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Згідно з відомостями про результати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, проходження тестування з боку ОСОБА_1 було завершено, під час проведення тестування звернень від ОСОБА_1 до робочої групи та до членів комісії не надходило, акти про дострокове завершення тестування з незалежних від членів комісії та прокурора причин, відповідно до пункту 7 розділу І Порядку № 221, не складалися.

ОСОБА_1 з`явився на іспит і до початку тестування не подав кадровій комісії заяву, відповідно до п. 11 Порядку № 221, про перенесення дати іспиту у звязку з поважною причиною (незадовільний стан здоров`я).

Сам факт звернення прокурора із заявою про незадовільний стан здоров`я та технічні збої програмного забезпечення після неуспішного проходження ним тестування не є доказом їх наявності.

Відповідно до п. 7 розд. І Порядку № 221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

Згідно з п. 11 розд. І Порядку № 221 у виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора.

Заява має бути передана безпосередньо секретарю відповідної кадрової комісії не пізніше трьох днів з дати, на яку було призначено іспит відповідного прокурора. До заяви має бути долучена копія документу, що підтверджує інформацію про поважні причини неявки прокурора на складення відповідного іспиту.

З огляду на викладене, слід зазначити, що саме позивач виявив бажання на проходження тестування у зазначений період.

У разі якщо позивач дійсно мав погане самопочуття, та більш того офіційно звертався до лікарні, то мав право подати до кадрової комісії відповідну заяву з проханням надати можливість на проходження атестації після виходу з лікарняного, що прямо передбачено п. 11 Порядку, проте зазначеним правом не скористався та прийняв рішення проходити тестування у визначену дату.

Окрім цього позивачем було завершено тестування під час другого етапу атестації, про технічні та інші поважні причини, зокрема за станом здоров`я, для перенесення або призначення нового часу (дати) іспиту кадровій комісії він не повідомляв та фактично використав своє право проходження відповідного етапу атестації.

Позивач не звертався із скаргами до членів комісії щодо неналежного функціонування комп`ютерної техніки під час самого іспиту, а подавав відповідні заяви після його здачі та отриманого негативного результату. Аналогічні обставини стосуються його повідомлень про погіршення стану здоров`я.

Сам факт звернення прокурора із заявою про незадовільний стан здоров`я та технічні збої програмного забезпечення після неуспішного проходження ним тестування не є доказом їх наявності.

При цьому згідно матеріалів позову жодних підтверджень звернення позивача до кадрової комісії під час самого проходження атестації про погіршення його самопочуття чи до медичного працівника відсутні. А тому такі доводи не можуть братись до уваги, оскільки вказане нічим не обгрунтовано.

Верховний Суд у справі № 160/6596/20 зазначив, що необгрунтованими є доводи скаржника щодо поганого самопочуття під час проведення тестування, оскільки судами попередніх інстанцій не встановлено та в матеріалах справи відсутні докази того, що на час складання іспиту позивач перебував в хворобливому стані, що як наслідок могло вплинути на результат тестування.

У відповідності до п. 7 розд. І Порядку № 221, факт переривання чи неможливості складання тестування під час його проходження позивачем з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, відсутній. Відповідні акти про неможливість складення іспиту під час його проходження не оформлювалось.

Відповідно до пункту 17 розділу II Закону України № 113-ІХ та пункту 7 розділу І Порядку № 221, повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів, забороняється.

У зв`язку з цим, рішенням п`ятнадцятої кадрової комісії від 13.09.2021 № 16 вирішено, що ОСОБА_1 неуспішно пройшов атестацію за результатами складання іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Рішення кадрової комісії прийнято на етапі проходження комп`ютерного тестування, не пов`язане з розсудом комісії та оцінкою здібностей та якостей прокурора, а тому не потребує додаткового обґрунтування мотивів його прийняття.

Таким чином, набрання позивачем 90 балів, що є меншим прохідного бала для успішного складення тестування, є підставою для прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором іспиту. При цьому зазначена підстава в розумінні ч. 2 ст. 19 Конституції України та імперативних норм - п. п. 7, 9, 12, 16, 17 розділу II розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-іх для кадрової комісії не передбачає альтернативних дій окрім єдиної - прийняття рішення про неуспішне проходження прокурором іспиту.

Щодо посилань позивача на дискримінаційність дій держави під час проведення атестації слід зазначити, що Верховний Суд у п. 72 постанови від 06.10.2021 у справі № 480/5544/20 висловив позицію, згідно з якої запровадження Законом № 113-ІХ атестації прокурорів Генеральної прокуратури України як однієї з умов для їх переведення в Офіс Генерального прокурора пов`язане, зокрема, зі створенням передумови для побудови системи прокуратури, кадровим перезавантаженням органів прокуратури та способом перевірки та оцінки кваліфікації чинних прокурорів на відповідність їх посадам прокурора в таких органах. Така атестація визначена законодавцем та відбувалася у спосіб і порядок, що є чинними і стосуються усіх прокурорів, які має намір пройти атестацію, а тому не може вважатися протиправною чи такою, що носить дискримінаційний характер щодо позивача.

Отже, рішення кадрової комісії від 13.09.2021 №16 про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп 'ютерної техніки прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України,з використанням кадровою комісією повноваження з метою, з якою це повноваження надано, а отже рішення є обґрунтованим, прийнятим з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення.

Помилковими є доводи позивача щодо безпідставності зміни рішення однієї кадрової комісії іншою кадровою комісією з огляду на наступне.

Жодним нормативно правовим актом, що регламентує порядок проходження прокурорами атестації не встановлено заборони проведення першого та другого етапів атестації прокурорів однією кадровою комісією, а прийняття рішення за результатами атестації іншою кадровою комісією.

Посилання позивача на зазначення у Законі № 113-ІХ, Порядках № 221 та № 233 про прийняття рішення відповідною кадровою комісією, тобто саме тією, за участі якої проведено тестування є безпідставними.

Відповідно до п. 11 розділу II Закону № 113-ІХ атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур, утворення, визначення складу, періоду та порядку роботи яких, здійснюється Генеральним прокурором (з урахуванням змін, внесених Законом № 1554-ІХ від 15.06.2021).

При цьому повноваження кадрових комісій Офісу Генерального прокурора та обласних прокуратур стосовно прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних та місцевих прокуратур Законом не розмежовано, що викликало необхідність врегулювання цих питань наказом Генерального прокурора від 19.02.2020 № 102.

Зазначеним наказом п. 2 розділу І Порядку № 221 проходження прокурорами атестації доповнено третім абзацом, відповідно до якого проведення атестацій прокурорів та слідчих регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних) забезпечують кадрові комісії Офісу Генерального прокурора, а прокурорів та слідчих місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) - кадрові комісії обласних прокуратур.

Кадрові комісії Офісу Генерального прокурора та обласних прокуратур утворюються як органи забезпечення проведення атестації прокурорів (пункт 11, підпункт 7 пункту 22 розділу II Закону № 113-ІХ).

Відповідно до п. 19 Порядку № 233, перелік і склад комісій затверджується наказами Генерального прокурора. У разі необхідності, перелік і склад комісій може бути змінений Генеральним прокурором, у тому числі на підставі заяви члена комісії про вихід з її складу.

Ураховуючи викладене, наказом Генерального прокурора від 10.09.2020 № 424 створено третю кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) та визначено її персональний склад у межах та у спосіб, передбачений Законом № 113-ІХ.

Відповідно до наказу Генерального прокурора від 10.09.2020 № 424, виданого в межах повноважень та відповідно до вимог Закону № 113-ІХ, Порядку № 221 та Порядку № 223, до складу третьої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) увійшли ОСОБА_2 (голова комісії), ОСОБА_3 (член комісії), ОСОБА_4 (секретар комісії) та члени комісії, делеговані міжнародними і неурядовими організаціями проектами міжнародної технічної допомоги, дипломатичними місіями - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Наказом Генерального прокурора від 15.09.2020 № 452 до наказу від 10.09.2020 № 424 внесено зміни, зокрема виключено зі складу ОСОБА_8 , натомість включено до складу та визначено головою першої кадрової комісії ОСОБА_9 .

Вподальшому, наказом Генерального прокурора від 24.11.2020 № 558 до наказу від 10.09.2020 № 424 внесено зміни, зокрема виключено зі складу ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , натомість включено до складу ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 .

Наказом Генерального прокурора від 26.11.2020 № 562 ОСОБА_14 замінено на ОСОБА_16 .

За таких умов, на час складення ОСОБА_17 іспиту другого етапу атестації (09.11.2020), третя кадрова комісія діяла у складі голови комісії - ОСОБА_9 , секретаря комісії - ОСОБА_4 та членів комісії - Замкової А.П., Щербини О., Свінцицького І, Миланича А.

При цьому, порядковий номер кадрової комісії, так само як і її особовий склад не впливає на прийняття рішення про неуспішне проходження атестації БорисенкомО.О., оскільки це питання урегульовано Порядком № 221.

Безпідставними є і доводи позивача щодо протиправності дій Генерального прокурора щодо доручення Міжнародній організації права розвитку (IDLO) та іншим міжнародним партнерам організацію матеріально-технічного забезпечення проведення атестації прокурорів з огляду на наступне.

Заходи, пов`язані з атестацією прокурорів, фінансувалися за рахунок коштів міжнародної технічної допомоги в рамках проекту «Підтримка реформ кримінальної юстиції в Україні» (далі - проект).

Процедура залучення, використання та реєстрації проектів міжнародної допомоги регулюється Порядком залучення, використання та моніторингу міжнародної технічної допомоги, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.02.2002 № 153 «Про створення єдиної системи залучення, використання та моніторингу міжнародної технічної допомоги» (далі - Порядок № 153).

Саме відповідно до Порядку № 153 відбувається обов`язкова державна реєстрація проектів міжнародної технічної допомоги. В межах реєстрації проекту міжнародної технічної допомоги визначаються та затверджуються партнери з розвитку, виконавці, реципієнти та/або бенефіціари проекту, цілі та зміст, а також стратегічне завдання проекту.

Планом спільних дій щодо реалізації проекту міжнародної технічної допомоги «Підтримка реформи сектору кримінальної юстиції в Україні», який підписано керівником відділу з правоохоронних питань Посольства США в Україні (від імені донора - Уряду СІЛА через Бюро з міжнародних питань у сфері боротьби з незаконним обігом наркотиків та правоохоронних питань, Державний

департамент США, Відділ з правоохоронних питань Посольства США в Україні), директором IDLO в Україні (від імені виконавця - Міжнародної організації права розвитку IDLO) та Генеральним прокурором (від імені реципієнта/бенефіціара - Офісу Генерального прокурора), передбачено здійснення виконавцем проекту заходів, спрямованих на підтримку реформи системи органів прокуратури.

Серед зобов`язань виконавця вказаного проекту (Міжнародної організації права розвитку IDLO) передбачається, зокрема, надання технічної допомоги щодо організації та проведення атестації.

Вказаний проект міжнародної технічної допомоги пройшов визначену законодавством процедуру його реєстрації, свідченням чого є Реєстраційна картка проекту (програми) № 4295-01.

Крім того, між керівником проектної групи проекту Європейського Союзу «Підтримка реформ юстиції і правосудця в Україні (Право-Justice)» та Генеральним прокурором було підписано Меморандум про взаємопорозуміння, за змістом п. 1.2 статті 1 якого «Право-Justice» бере участь в організації процесу складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, зокрема, здійснює закупівлю тестів на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки відповідно до визначеного «Право-Justice» порядку у необхідній кількості та оренду комп`ютерної техніки, необхідної для проведення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички.

Вказаний проект міжнародної технічної допомоги також пройшов визначену законодавством процедуру його реєстрації, свідченням чого є Реєстраційна картка проекту (програми) № 3835-02.

За таких умов, проведення атестації прокурорів здійснювалося Офісом Генерального прокурора за технічної та організаційної підтримки Міжнародної організації права розвитку (IDLO), проекту Європейського Союзу «PRAVO-JUSTICE» (у співпраці з TOB «Сайметрікс Україна») та інших міжнародних партнерів.

Залучення міжнародних партнерів до організації атестації прокурорів здійснювалася в межах законодавства України та жодним чином не порушує Віденську конвенцію про дипломатичні зносини.

За приписами розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113- IX та Порядку № 221 виключно до повноважень Генерального прокурора входить вирішення питання стосовно залучення організацій, які сприятимуть у проведенні атестації прокурорів.

У постанові Верховного Суду від 16.10.2019 у справі № 9901/127/19 зазначено, що «під дискреційними повноваженнями Суд розуміє сукупність прав та обов`язків органу, закріплених у встановленому законодавством порядку, які він застосовує на власний розсуд. Наділивши державний орган дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення».

Отже, жоден інший суб`єкт чи орган, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема, компетенції Генерального прокурора щодо вирішення і застосування програмного забезпечення для оцінювання прокурорів в межах їх атестації.

Безпідставними є твердження позивача щодо протиправності наказу керівника Запорізької обласної прокуратури про його звільнення з посади та з органів прокуратури.

Обласною прокуратурою отримано рішення п`ятнадцятої кадрової комісії від 13.09.2021 № 16 про неуспішне проходження атестації прокурором ОСОБА_1 і, як наслідок, його звільнено наказом керівника Запорізької обласної прокуратури від 22.10.2021 № 1449к на підставі пп. 2 п. 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ із зазначенням підстави звільнення, а саме: рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором.

Рішення органу суб`єкта владних повноважень, окрім іншого, повинно бути прийнятим на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення.

Так, нормативними підставами для звільнення ОСОБА_1 з посади та з органів прокуратури Запорізької області є пп. 2 п. 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX.

Згідно з ч. З ст. 16 Закону № 1697-УІІ прокурор призначається на посаду безстроково та може бути звільнений з посади, його повноваження на посаді можуть бути припинені лише з підстав та в порядку, передбачених законом.

До набрання чинності Законом № 113-ІХ у ч. З ст. 16 Закону № 1697-УІІ було вказано, що повноваження прокурора на посаді «можуть бути припинені лише з підстав та в порядку, передбачених цим Законом».

Після набрання чинності Законом № 113-ІХ займенник «цим» було вилучено з тексту норми, чим відбулося скасування заборони на передбачення підстав та порядку звільнення прокурорів в інших законах, окрім Закону № 1697-УІІ.

Отже, зміни внесені у ч. З ст. 16 Закону № 1697-УІІЗаконом № 113- ІХдають підстави дійти висновку, що припинення повноважень прокурора можуть визначатися не лише Законом № 1697-УІІ, а й іншим законом.

У даному випадку таким законом є Закон № 113-ІХ, який визначив додаткову нормативну підставу та порядок для звільнення прокурора, яка пов`язана з таким юридичним фактом як неуспішне проходження атестації.

Таким чином, припинення повноважень прокурора не обмежується тільки Законом № 1697-УІІ, оскільки Законом № 113-ІХ також передбачено підстави, з яких звільняється прокурор, зокрема, на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації.

Факт наявності чинного рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором є підставою звільнення такого прокурора на підставі пп. 2 п. 19 розділу II Закону № 113-ІХ.

Рішення кадрової комісії не є рекомендаційним для суб`єкта звільнення, а є беззаперечною та остаточною підставою для видання керівником обласної прокуратури, зокрема, наказу про звільнення прокурора згідно з положеннями Закону № 113-ІХ.

У звязку з цим, наказом керівника Запорізької обласної прокуратури від 22.10.2021 № 1449к ОСОБА_1 правомірно звільнено з посади прокурора Михайлівського відділу Енергодарської місцевої прокуратури Запорізької області, на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу II «Прикінцевих і перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформ органів прокуратури» з 23.10.2021 у зв`язку з рішенням кадрової комісії про неуспішне проходження атестації.

Підставу звільнення в наказі сформульовано у відповідності до п. 19 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ.

Щодо доводів про необхідність застосування положень Закону України «Про прокуратуру», а саме підстави для звільнення прокурора, визначеної положеннями ст. 51 цього Закону, необхідно зазначити наступне.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» № 113-ІХ, внесено зміни до кодексів та законів України не скільки щодо форми чи змісту діяльності прокуратури, а скільки щодо реформи органів прокуратури в частині кадрових питань. Встановлена Законом переатестація не має систематичного характеру, відбувається одноразово за окремим законом, є винятковою. У Пояснювальній записці до цього законопроекту було зазначено, що він спрямований на запровадження першочергових і, багато в чому, тимчасових заходів, пов`язаних передусім із кадровим перезавантаженням органів прокуратури шляхом атестації чинних прокурорів, а також надання можливості всім доброчесним кандидатам, які мають належні теоретичні знання та практичні навички, на конкурсних засадах зайняти посаду прокурора у будь-якому органі прокуратури.

Отже, проведення атестації прокурорів було визначено на законодавчому рівні як умова реформування органів прокуратури, що стосувалась зокрема усіх без винятку прокурорів, які мали бажання продовжувати працювати у органах прокуратури.

Конституційний Суд України у Рішенні від 08.07.2003 № 15-рп/2003 у справі за конституційним поданням 51 народного депутата України щодо відповідності Конституції України (конституційності) постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про проведення атестації державних службовців» (справа про атестацію державних службовців) зазначив, що атестація є одним із способів перевірки та оцінки кваліфікації працівника, його знань і навичок. Вона передбачена частиною шостою статті 96 Кодексу законів про працю України, положення якого поширюються і на державних службовців з урахуванням особливостей, установлених Законом України «Про державну службу». Згідно із цією нормою атестацію можуть проводити власник або уповноважений ним орган. Такими органами відповідно до законодавства України є, зокрема, всі органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Атестація окремих категорій державних службовців передбачена й іншими законами України, зокрема й «Про прокуратуру».

Тобто запровадження Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» атестації прокурорів Генеральної прокуратури України як однієї з умов для їх переведення в Офіс Генерального прокурора пов`язане, зокрема, зі створенням передумови для побудови системи прокуратури, кадровим перезавантаженням органів прокуратури та способом перевірки та оцінки кваліфікації чинних прокурорів на відповідність їх посадам прокурора в таких органах. Така атестація визначена законодавцем та відбувалася у спосіб і порядок, що є чинними і стосуються усіх прокурорів, які має намір пройти атестацію, а тому не може вважатися протиправною чи такою, що носить дискримінаційний характер щодо до позивача.

Саме на виконання вимоги пп. 2 п. 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ керівником Запорізької обласної прокуратури винесено наказ від 22.10.2021 № 1449к про звільнення позивача з посади та з органів прокуратури унаслідок прийняття кадровою комісією відносно неї рішення про неуспішне проходження атестації.

При цьому, правовідносини між позивачем та обласною прокуратурою виникли з дати прийняття оскаржуваного рішення, а не з дати складення ним іспиту, як помилково вважає ОСОБА_18 , а тому застосуванню підлягали положення п. 19 розділу II Закону № 113-ІХ з урахуванням внесених Законом № 1554-ІХ від 15.06.2021 змін.

Поряд із тим, у випадку застосування п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру» як підстави для звільнення позивача у наказі про звільнення, жодних правових наслідків для ОСОБА_1 це не змінить з огляду на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 20.10.2021, від 11.11.2021, від 25.11.2021 та від 29.11.2021 у справах № № 280/3705/20, 580/1859/20, 160/6148/20, 200/4759/20-а, а також у постановах від 21.09.2021, від 24.09.2021, від 26.11.2021 та від 30.11.2021 у справах № № 160/6204/20, 200/5038/20-а, 160/6596/20,140/3790/19, 280/4314/20, 520/7026/2020, 500/1254/20 щодо правомірності звільнення на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру» прокурорів, які не успішно пройшли атестацію за відсутності факту ліквідації, реорганізації або скорочення кількості прокурорів відповідного органу прокуратури.

За таких умов, оскаржуваний наказ про звільнення прийнято належним суб`єктом у межах повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства, а тому вимоги позивача про скасування цього наказу є безпідставними.

Оскільки звільнення позивача відбулося з дотриманням вимог законодавства, підстави для стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відсутні.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За наведеного вище суд вважає, що заявлені позовні вимоги не знайшли своє підтвердження матеріалами справи, є не обґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 9, 137, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), представник позивача: Авраменко Аліса Сергіївна ( АДРЕСА_2 .) до Запорізької обласної прокуратури (69005. м. Запоріжжя, вул. Матросова. 29-а ), Офісу Генерального прокурора (01601, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ) про визнання протиправним та скасування рішення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі виготовлено та підписано 20 липня 2022 року

Суддя О.О. Артоуз