Справа № 600/1689/20-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 р. м. Чернівці Справа № 600/1689/20-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Малого приватного підприємства "ПППМ", в інтересах якого звернувся адвокат Стороженко Юрій Володимирович до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання незаконним та скасування витягу, -

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Малого приватного підприємства "ПППМ", в інтересах якого звернувся адвокат Стороженко Юрій Володимирович (позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області (відповідач) з такими позовними вимогами:

визнати незаконним та скасувати витяг, сформований 18.05.2020 за №441 відділом у м. Чернівцях Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :33:002:0061, в якому вказано, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 10228985,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на підставі договору оренди землі №7305, укладеного 29.08.2011 із Чернівецькою міською радою, являється орендарем земельної ділянки за адресою: м. Чернівці, вул. Немирівська (в масиві житлової забудови), кадастровий номер :33:002:0061.

Згідно п. 4.1, додатку № 1 до договору ТОВ "Гіпербуд" сплачує орендодавцю орендну плату в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Відповідно до п. 2.3 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 3282890,00 грн.

Разом з тим, відділом у м. Чернівцях Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області видано Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №441 від 18.05.2020, згідно якого нормативна грошова оцінка земельної ділянки, кадастровий номер :33:002:0061, за адресою: м. Чернівці, вул. Немирівська складає 10228985 грн. Даний витяг позивач вважає незаконним та таким, що порушує його права.

Так, як вбачається з витягу, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки складає 2,3794. На адвокатський запит представника позивача Головним управлінням Держгеокадастру у Чернівецькій області надано інформацію, що у даному витязі застосовані коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки за 2007-2019 роки.

Разом з тим, технічна документація з грошової оцінки земель міста Чернівці була затверджена рішенням Чернівецької міської ради №510 від 12.02.2008 "Про затвердження технічної документації з грошової оцінки земель міста Чернівці та визнання такими, що втратили чинність раніше прийняті рішення". Згідно п.п. 11, 12 даного рішення грошова оцінка змиль міста Чернівців вводиться в дію 0.07.2008. Рішення Чернівецької міської ради №510 від 12.02.2008 було опубліковане в газеті "Чернівці" 22.02.2008.

Таким чином, оскільки рішення Чернівецької міської ради про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців було прийняте 12.02.2008, набрало чинності та почало застосовуватись з 01.07.2008, застосування відповідачем до даної нормативної грошової оцінки коефіцієнту індексації за 2007 рік є безпідставним.

Також позивач зазначив, що як вбачається з рішення Чернівецької міської ради №510 від 12.02.2008 "Про затвердження технічної документації з грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність раніше прийняті рішення", позитивний висновок державної експертизи землевпорядної документації, розробленої Українським державним науково-дослідним Інститутом проектування міст "Дніпромісто", був складений 01.02.2008 за №17-08.

Без позитивного висновку державної експертизи нормативну грошову оцінку земель м. Чернівці не можна вважати проведеною. Оскільки позитивний висновок державної експертизи технічної документації з оцінки земель м. Чернівці був складений в 2008, застосування до нормативної грошової оцінки коефіцієнту Індексації за 2007 рік є неправомірним.

Крім того, державний кадастровий реєстратор при формуванні оскаржуваного витягу застосував Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489. Відповідно до п. 3 цього наказу, він набирає чинності з дня його офіційного опублікування і застосовується з 01 січня 2017 року та визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів.

Чернівецька міська рада не замовляла та не затверджувала нову технічну документацію для своїх земельних ділянок, яка була б розроблена відповідно до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489.

Однак державний кадастровий реєстратор при видачі оскаржуваного витягу вже застосував новий Порядок, хоча він набирає чинності з дня його офіційного опублікування і застосовується з 01 січня 2017 року та визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів. А отже, Порядок № 489 має застосовуватися до процедур нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, які будуть проводитися з 01 січня 2017 року і не передбачає жодних коригувань раніше проведених нормативно грошових оцінок земель.

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року

З аналізу наведених правових норм вбачається, що витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки. Тобто, витяг складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.

Також відповідач зазначив, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

При цьому, як зазначив Конституційний Суд України в своєму рішенні від 30.01.2003 №3-рп/2003, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13).

Звертав увагу суду, що позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки, визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнтів, що застосовані під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі.

Ухвалою суду від 22.10.2020 дану адміністративну справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 24.11.2020.

Ухвалою суду від 19.11.2020 відмовлено в задоволені клопотання представника позивача від 19.11.2020 про розгляд адміністративної справи №600/1689/20-а в режимі відеоконференції, у зв`язку з відсутністю технічної можливості забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 24.11.2020 о 10:00 год., в режимі відеоконференції. Копію ухвали від 19.11.2020 отримано представником позивача 28.11.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Судове засідання призначене на 24.11.2020 відкладене на 15.12.2020 у зв`язку з неявкою представника позивача.

В судове засідання призначене на 15.12.2020 позивач повторно не з`явився.

Ухвалою суду від 15.12.2020 позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2021 ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 15.12.2020 скасовано.

Ухвалою суду від 01.04.2021 призначено розгляд справи до розгляду у судовому засіданні на 20.04.2021.

Представник позивача під час розгляду справи позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі.

Представник відповідача під час розгляду справи заперечував проти позовних вимог та просив повністю відмовити у їх задоволенні.

В судовому засіданні 20.04.2021, за клопотаннями представників сторін, суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

29.08.2011 між Чернівецькою міською радою (Орендодавець) та МПП "ПППМ" укладено Договір оренди землі №7305 за умовами якого, на підставі рішення 10 сесії Чернівецької міської ради VI скликання від 28.07.2011 №213 Орендодавець надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування групи багатоквартирних будинків з підземним паркінгом, яка заходиться у м. Чернівцях на вул. Немирівська (в масиві житлової забудови). В оренду передається земельна ділянка загально площею 1,4523 га. Кадастровий номер земельної ділянки :33:002:0061.

Пунктом 2.3 Договору встановлено, що відповідно до витягу з технічної документації нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 2432893,00 грн, економіко-планувальна зона №139.

Пунктом 4.1 Договору встановлено, що річна орендна плата визначена відповідно до чинного законодавства, розрахована згідно з додатком №1 цього Договору та за повний рік оренди становить 72986,79 грн (а.с. 8-16).

18.05.2020 Відділом у м. Чернівцях Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області сформовано Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №441 відповідно до якої нормативна грошова оцінка земельної ділянки за кадастровим номером :33:002:0061, за адресою м. Чернівці, вул. Немирівська (в масиві житлової забудови), складає 10228985,00 грн (а.с. 17).

Відповідно до Листа Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області "Про надання інформації" за №0-24-0.270-98/107/20 від 07.07.2020 у Витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за адресою м. Чернівці, вул. Немирівська (в масиві житлової забудови) від 18.05.2020 №441 застосовувався коефіцієнт індексації 2,3794 за період 2007-2019 (а.с. 19).

Також судом встановлено, що на замовлення Чернівецької міської ради Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст Дніпромісто" розроблено Технічну документацію з грошової оцінки земель міста Чернівці, інв.№023216 (а.с. 24-61 т. 1).

Рішенням 24 сесії Чернівецької міської ради V скликання від 12.02.2008 №510 затверджено технічну документацію з грошової оцінки земель міста Чернівців у складі текстових та графічних матеріалів, розроблену Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст Дніпромісто".

Пунктами 11 Рішення встановлено, що грошова оцінка земель міста Чернівців вводиться в дію з 01.07.2008.

Пунктом 12 Рішення встановлено, що набирає чинності з дати оприлюднення в газеті "Чернівці", крім пунктів 10, 10.1, 10.2, 11 цього рішення, які набирають чинності з 01.07.2008 (а.с.20-21).

Вважаючи протиправним Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером :33:002:0061 за №441 від 18.05.2020, позивач звернувся до суду з даним позовом.

До спірних правовідносин у даній справі суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оцінку земель" від 11.12.2003 №1378-IV (Закон №1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Відповідно до ч. 5 ст. 5 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

За нормами ч. 1 ст. 15 Закону №1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 23 Закону №1378-IV технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п. 271.2 ст. 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Підпунктом 271.1.1 ст. 271 ПК України, передбачено, що базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій". За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 Земельного кодексу України грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213, визначено, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку земель".

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Положеннями ст. 21 Закону №1378-IV передбачено, що технічна документація, зокрема, з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, підлягає державній експертизі відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" від 17.06.2004 (Закон №1808-IV) державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Частиною 2 ст. 7 Закону №1808-IV передбачено, що виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону.

У п. 2.1 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої Наказом Держкомзему України від 03.12.2004 №391 передбачено, що організацію і проведення державної експертизи здійснюють Держгеокадастр та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону №1808-IV передбачено те, що обов`язковій державній експертизі, крім іншого, підлягає: технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 35 Закону №1808-IV результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією.

Положеннями ст. 37 Закону №1808-IV передбачено порядок спростування висновків державної експертизи.

Так, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи.

У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти.

У разі відмови у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.

Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку.

Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.

З аналізу вищенаведених приписів законодавства вбачається, що чинним законодавством визначено, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

При цьому, зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.

Відповідно до статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч. 1 ст. 4 КАС України рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом.

Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин - двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.

Тим часом ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.

На цій підставі суд приходить до переконання в тому, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні положень КАС України, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер, а тому відповідний витяг з технічної документації не можна визнати протиправним та скасувати.

Крім того, як зазначалось вище, перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відтак, суд не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами. Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивач фактично оскаржує зміст витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення таких витягів та їх змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.

При цьому, суд наголошує на тому, що чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про те, що позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки визнання незаконним та скасування такого витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, оскільки правомірність застосування саме такого коефіцієнта перевіряється (підтверджується або спростовується) під час проведення державної експертизи землевпорядної документації, а не судом.

Відтак, суд вказує, що належним способом захисту у даній справі є оскарження рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі, або оскарження дій відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідних локальних коефіцієнтів, з якими позивач не погоджується, після застосування процедури спростування висновків державної експертизи, яка проводиться в позасудовому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 29.07.2020 року у справі №810/4275/17 та у постанові Верховного суду від 30.09.2020 року у справі №817/1779/17.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовної заяви.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Малого приватного підприємства "ПППМ", в інтересах якого звернувся адвокат Стороженко Юрій Володимирович до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання незаконним та скасування витягу, - відмовити.

Згідно статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 КАС України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач Мале приватне підприємство "ПППМ" (, вул. П.Орлика, 1-Е, м. Чернівці, Чернівецька область, 58000);

Представник позивача адвокат Стороженко Юрій Володимирович (вул. Прибузька, 14/114, м. Хмельницький, Хмельницька область, 29000);

Відповідач Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області (, вул. Героїв Майдану, 194А, м. Чернівці, Чернівецький район, Чернівецька область, 58013).

Суддя В.О. Григораш