Справа № 320/8242/21
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2022-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

22 липня 2022 року м.Київ № 320/8242/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Бориспільської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Бориспільської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову № 02-05/03/21-13/3-2П про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ФОП ОСОБА_1 , яку було винесено начальником ДАБК Бориспільської міської ради 12.04.2021 року;

- стягнути на користь ФОП ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань з відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Бориспільської міської ради упущену вигоду у розмірі 425 000,00 грн.;

- стягнути на користь ФОП ОСОБА_1 грошові кошти, які були стягнуті з його особового рахунку в рамках виконавчого провадження.

За наслідками автоматизованого розподілу справи між суддями від 13.07.2021 визначено суддю Терлецьку О.О.

Ухвалою суду (суддя Терлецька О.О.) від 22.07.2021 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання у справі.

Відповідно до частини першої статті 35 КАС України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута цим самим суддею, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

У силу вимог частини дев`ятої статті 31 КАС України, невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

На підставі розпорядження Київського окружного адміністративного суду від 07.06.2022 у зв`язку із перебуванням судді Терлецької О.О. у відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею шестирічного віку, проведено повторний автоматизований розподіл справи №320/8242/21, за результатами якого, головуючим суддею визначено Лисенко В.І.

Ухвалою суду від 13.06.2022 адміністративну справу прийнято до провадження судді Лисенко В.І. Також, цією ухвалою визначено, що справа буде розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 05.07.2022.

У судове засідання, призначене на 05.07.2022 позивач ФОП ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, з заявами чи клопотаннями про відкладення розгляду справи чи розгляд справи у його відсутності не звертався.

Також, 17.06.2021 від відповідача надійшло клопотання про здійснення розгляду справи за відсутності його представника.

Через неявку сторін та їх представників, розгляд справи було відкладено на 21.07.2022.

У судове засідання, призначене на 21.07.2022 позивач ФОП ОСОБА_1 знову не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, з заявами чи клопотаннями про відкладення розгляду справи чи розгляд справи у його відсутності не звертався.

Суд зазначає, що причини неявки позивача ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 05.07.2022 та 21.07.2022 суду не відомі, жодних заяв чи клопотань про відкладення судового засідання чи про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

12.07.2022, відповідач знову надіслав клопотання про здійснення розгляду справи у його відсутності.

Ураховуючи положення ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд справи здійснено судом без участі представників учасників справи у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є своєрідною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 та постанові Верховного Суду від 29.04.2021 у справі №813/4452/16.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Верховний Суд у постанові від 27.05.2021 у справі №580/1895/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 97218395) зазначив, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

У відповідності до положень частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Європейський Суд) у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Суд погоджується із дотриманою ЄСПЛ позицією, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський Суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України»).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд вважає, що будучи ініціатором судового розгляду, позивач, з метою уникнення затягування судового розгляду, забезпечення можливості в повній мірі з`ясувати обставини справи, у першу чергу, має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляд адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 1.380.2019.003041 (адміністративне провадження №К/9901/12254/20) та від 01.04.2021 у справі №811/952/15.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивач не прибув у судові засідання по справі, які були проведені 05.07.2022 та 21.07.2022 без поважних причин, про дату, час і місце судового розгляду був сповіщений належним чином та завчасно, заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача суду не подавав, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною четвертою статті 240 КАС України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 45, 205, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Бориспільської міської ради Київської області (код ЄДРПОУ - 40329193) про визнання протиправним та скасування рішення, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя Лисенко В.І.