Справа № 1540/4704/18
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2022-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2022 року

м. Київ

справа № 1540/4704/18

адміністративне провадження № К/9901/16912/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стрелець Т.Г.,

суддів: Стеценка С.Г., Тацій Л.В.

розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу №1540/4704/18

за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, про визнання протиправними та скасування постанов, провадження у якій відкрито

за касаційною скаргою Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 січня 2019 року (прийняту у складі головуючого судді Радчука А.А.) та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 травня 2019 року (ухвалену у складі колегії суддів: судді-доповідача Шляхтицького О.І., суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. У вересні 2018 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулась до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (далі - Департамент ДАБІ в Одеській області, відповідач), в якому просила:

- визнати протиправними та скасувати постанови від 27.08.2018 року №81/1015-01/11-8482, №82/1015-01/11-8482, №83/1015-01/11-8482, №84/1015-01/11-8482.

2. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що в порушення норм діючого законодавства відповідач не повідомив про проведення позапланової перевірки, у зв`язку з чим ФОП ОСОБА_1 не знала про час її проведення і була відсутня за місцем її проведення. Протоколи позивачем отримано засобами поштового зв`язку 17 серпня 2018 року. Постанови від 27.08.2018 року про накладення штрафу позивач також отримала засобами поштового зв`язку.

Позивач зазначила, що будівельні роботи з будівництва Торгово-офісного центру НОЙ на земельній ділянці за № :01:002:2375 по АДРЕСА_1 , виконуються нею не як суб`єктом підприємницької діяльності, а як фізичною особою. Вказана земельна ділянка з цільовим призначенням «будівництво та обслуговування будівель торгівлі» знаходиться у приватній власності ОСОБА_1 , а не ФОП ОСОБА_1 .

Розроблення проекту будівництва Торгово-офісного центру НОЙ за адресою: АДРЕСА_1 , здійснено ПП САПРО на підставі укладеного договору №05.1/1-17 від 15.12.2017 року з фізичною особою ОСОБА_1 , а не фізичною особою-підприємцем.

З огляду на зазначене, позивач вважає, що відсутній склад правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки ОСОБА_1 у якості фізичної особи-підприємця не здійснює діяльність з містобудування.

Короткий зміст рішення суду першої та апеляційної інстанцій

3. 10 січня 2019 року Одеський окружний адміністративний суд вирішив позовну заяву - задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від №84/1015-01/11-8482, якою на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 79 290 грн. У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

4. 21 травня 2019 року П`ятий апеляційний адміністративний суд вирішив апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 січня 2019 року - без змін.

5. Відмову у задоволенні позовних вимог суди мотивували тим, що перевірка позивача проведена на підставі та в межах повноважень та з дотриманням процедури визначеної нормами чинного законодавства.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

6. 18 червня 2019 року до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ФОП ОСОБА_1 .

У касаційній скарзі позивач просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 січня 2019 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 травня 2019 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог і ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що судами попередніх інстанцій неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права.

Касатор наголошує, що Департамент ДАБІ в Одеській області не попередив її про проведення позапланової перевірки та провів її за відсутності позивача, що є грубим порушенням пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 наполягає, що її протиправно притягнуто до відповідальності як фізичну особу - підприємця, оскільки розроблення проекту будівництва «Торгово-офісного центру «НОЙ» за адресою: АДРЕСА_1 здійснено ПП САПРО на замовлення ОСОБА_1 , а не ФОП ОСОБА_1 .

7. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 червня 2019 року визначено склад колегії суддів: Стрелець Т.Г. (головуючий суддя), Стеценка С.Г., Тацій Л.В.

Ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2019 року відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 червня 2022 року касаційну скаргу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 23 червня 2022 року.

II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

8. Як встановлено судами попередніх інстанцій та підтверджується матеріалами справи, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області Гілкою Д.І. на підставі наказу (розпорядження) ДАБІ України №129-П від 23 липня 2018 року та направлення для проведення позапланового заходу від 23 липня 2018 № 672, здійснено виїзд з метою проведення позапланового заходу (перевірки) на об`єкті з будівництва Торгово-офісного центру НОЙ за адресою: вул. Академіка Сахарова, 1-Г, с. Крижанівка, Лиманського району Одеської області.

За результатами перевірки 13 серпня 2018 року складено Акт № 672, в якому зафіксовано, що під час виїзду на об`єкт будівництва за вказаною адресою, представниками будівельної організації було пред`явлено розроблену ПП САПРО проектну документацію, згідно якої здійснюються будівельно-монтажні роботи з будівництва торгово-офісного центру НОЙ. На час проведення перевірки виконано роботи з улаштування залізобетонного фундаменту з каркасом та перекриттям на рівні четвертого поверху, що підтверджується фотофіксацією. Згідно представленого проекту, розміри торгово-офісного центру НОЙ становлять: довжина будівлі 78,9 метри, ширина становить 14,5 метри та висотою 15 метрів.

Розроблення проекту будівництва Торгово-офісного центру НОЙ здійснено ПП САПРО на підставі укладеного з ФОП ОСОБА_1 договору № 05.1/1-17 від 20 жовтня 2017 року.

За результатами перевірки було встановлено наступні порушення:

- ФОП виконує будівельні роботи з будівництва Торгово-офісного центру НОЙ на земельній ділянці за № :01:002:2375 по АДРЕСА_1 , без відповідного дозволу на їх виконання, чим порушила вимоги ст. 37 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності;

- ФОП не забезпечила здійснення авторського нагляду за об`єктом будівництва, чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», постанову Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 554 «Деякі питання професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури», постанову Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури»;

- ФОП не забезпечила здійснення технічного нагляду за об`єктом будівництва, чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», постанову Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 554 «Деякі питання професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури», постанову Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури»;

- порушені вимоги передбачених Кодексом газорасподільчих систем та ДБН 360-92** Містобудування, Планування та забудова міських та сільських поселень.

Відповідно до генерального плану с. Крижанівка, поєднаного з детальним планом с. Крижанівка у кварталі №4 зазначеного плану на земельній ділянці № :01:002:2375 по АДРЕСА_1 передбачено розмістити дві окремі споруди під №68 - двоповерхова будівля автосалону та під №69 триповерхову будівлю фітнес центру. Таким чином проектування та будівництво торгово-офісного центру НОЙ не відповідає генеральному плану с. Крижанівка поєднаного з детальним планом с. Крижанівка.

На адресу відділу містобудування та архітектури Лиманської райдержадміністрації 03 серпня 2018 за №1015-01/12-7664 Департаментом направлено лист-запит, щодо надання інформації відносно видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за вказаною адресою. Згідно наданої відповіді, лист від 06 серпня 2018 №01-08/808, відповідна інформація, щодо надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у відділі відсутня.

З наведених підстав посадовими особами відповідача 13 серпня 2018 року було складено 4 протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (відповідно до кількості встановлених правопорушень).

Розглянувши матеріали по справі правопорушення в сфері містобудівної діяльності, посадовою особою Департаменту винесено наступні постанови:

- постанову №81/1015-01/11-8482 від 27 серпня 2018 року, згідно якої ФОП ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 1 585 800 гривень;

- постанову №82/1015-01/11-8482 від 27 серпня 2018 року згідно якої ФОП ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 88 100 гривень;

- постанову №83/1015-01/11-8482 від 27 серпня 2018 року згідно якої ФОП ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого п.5 ч.2 ст.2 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 70 480 гривень;

- постанову №84/1015-01/11-8482 від 27 серпня 2018 року згідно якої ФОП ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 79 290 гривень.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

9. Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

8 лютого 2020 року набрали чинності зміни до КАС України, внесені Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

За правилом пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За наведених підстав касаційний розгляд здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, а саме за правилами КАС України в редакції зі змінами, внесеними Законом України від 19 грудня 2019 року № 394-IX.

Приписами статті 341 КАС України встановлено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

10. Як вбачається із змісту касаційної скарги, доводи касатора зводяться до двох основних тез:

1) порушення відповідачем процедури проведення перевірки, яке полягає у неповідомленні позивача про намір проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва;

2) неправомірне притягнення ФОП ОСОБА_1 до відповідальності за порушення містобудівельного законодавства, оскільки будівництво «Торгового - офісного центру «Ной» здійснювалось нею, як фізичною особою, а не як фізичною - особою підприємцем.

11. Стосовно дотримання відповідачем процедури проведення позапланової перевірки в частині дотримання обов`язку повідомлення суб`єкта містобудування про намір її проведення, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне.

Згідно з статтею 6 Закону України від 16.11.1992 №2780-XII «Про основи містобудування» (далі - Закон №2780-XII), що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - ЗУ № 3038-VI), "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 року № 687-XIV (далі- ЗУ № 687-XIV) та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.

Так, у відповідності з положеннями частин першої, другої статті 10 Закону № 687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Статтею 1 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно зі статтею 4 Закону № 3038-VI об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію.

Відповідно до статті 41 Закону 3038-VI Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За приписами пункту 5 вищенаведеного Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).

Посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації (підпункти 2-4 пункту 11 Порядку №553).

Пунктом 12 Порядку №553 також передбачено, що посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, окрім іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

За правилами пункту 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно до пунктів 16 - 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно пункту 21 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду від 28 січня 2020 року у справі №820/6909/16 та від 27 жовтня 2021 року у справі №826/5921/16 акт позапланової перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є документами, які підтверджують факт проведення перевірки, є засобом фіксації встановлених перевіркою обставин, містять доказову інформацію про виявлені правопорушення та можуть бути надані суду під час вирішення спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Акт перевірки не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не є актом застосування норм права.

Тобто, акт перевірки - це службовий документ, який стверджує факт проведення перевірки суб`єкта господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства.

Суди попередніх інстанцій, дослідивши акт перевірки від 13 серпня 2018 року №672, дійшли висновку, що позивач була присутня під час проведення перевірки, проте відмовилась від підписання та отримання акту перевірки та припису, про що було зроблено відповідні записи в даних документах.

На виконання пункту 21 Порядку № 553 відповідач засобами поштового зв`язку направив на адресу позивачки оформлені (складені) акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень від 13 серпня 2018 року, які були отримані ОСОБА_1 17 серпня 2018 року.

У протоколах про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 серпня 2018 року містились усі відомості, передбачені Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок № 244), зокрема, щодо суті виявлених порушень і обставин перевірки, а також про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (о 11:40 годині 27 серпня 2018 року у приміщенні ДАБІ в Одеській області).

За таких обставин позивач не був позбавлений можливості надати свої зауваження і заперечення щодо висновків акту, протоколу та припису до початку розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і прийняття спірних постанов та бути присутньою при розгляді справи.

Однак, суди попередніх інстанцій установили, що такі права ФОП ОСОБА_1 реалізовані не були, а матеріали позовної заяви, наявні у ній доводи та аргументи, надані у ході розгляду цієї справи пояснення та докази, не спростовують виявлених і відображених у акті, протоколах, приписі та постановах порушень вимог містобудівного законодавства.

Таким чином, доводи касатора про порушення процедури проведення перевірки спростовуються встановленими по справі обставинами.

Стосовно доводів касатора про неправомірне притягнення ФОП ОСОБА_1 до відповідальності за порушення містобудівельного законодавства, оскільки будівництво «Торгового - офісного центру «Ной» здійснювалось нею, як фізичною особою, а не як фізичною - особою підприємцем, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне.

Відповідно до статті 3 Закону № 3038-VI будівництво об`єкта архітектури (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 26 Закону № 3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень підчас проектування і будівництва об`єктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Статтею 29 Закону № 3038-VI встановлено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Відповідно до статті 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Як було встановлено судами попередніх інстанцій, під час перевірки представниками будівельної організації було пред`явлено, розроблену ПП САПРО проектну документацію, на підставі якої здійснюються будівельно-монтажні роботи з будівництва торгово-офісного центру НОЙ.

Із наявної в матеріалах справи проектної документації вбачається, що розроблення проекту будівництва «Торгово-офісного центру «НОЙ» здійснено ПП САПРО на підставі укладеного з ФОП ОСОБА_1 договору № 05.1/1-17 від 20 жовтня 2017 року.

Суди попередніх інстанцій зазначили, що під час розгляду справ про накладення штрафу ФОП ОСОБА_1 жодних документів на підтвердження здійснення нею будівництва саме як фізичною особою, а не фізичною особою - підприємцем, не надано.

Наданий позивачкою під час розгляду справи в суді договір від 15.12.2017 року № 05.1/1-17 не спростовує, що будівництво здійснюється відповідно до проектної документації, яка була розроблена на виконання договору № 05.1/1-17 від 20 жовтня 2017 року укладеного з ФОП ОСОБА_1 .

Під час розгляду справи, позивачка не надала жодних документів які б підтверджували, що будівництво «Торгово-офісного центру «НОЙ» здійснюється саме на підставі проектної документації виготовленої на виконання договору з фізичною особою.

Оскільки під час проведення перевірки відповідачу було надано проектну документацію на будівництво «Торгово-офісного центру «НОЙ», яка розроблена проектною організацією на підставі договору, укладеного саме з ФОП ОСОБА_1 , колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що відповідальність за порушення містобудівельного законодавства має нести саме ФОП ОСОБА_1 як замовник.

Відтак, доводи касатора в цій частині є необґрунтованими та не спростовують висновків судів про правомірність оскаржуваних постанов про накладення штрафу від 27.08.2018 року №81/1015-01/11-8482, №82/1015-01/11-8482, №83/1015-01/11-8482.

Згідно статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 351, 355-356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 січня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 травня 2019 року у справі № 1540/4704/18 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Г. Стрелець

Судді С.Г. Стеценко

Л.В. Тацій