Справа № 320/12773/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2022-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2022 року № 320/12773/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві та Державної податкової служби України про визнання дій незаконними, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (далі - Головного управління ДПС у місті Києві), Державної податкової служби України (далі - ДПС України), у якому позивач просить:

- визнати незаконними дії Головного управління ДПС у місті Києві щодо прийняття рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 27.05.2020 № 40393/26-15-04-13-21 Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп»;

- скасувати рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 27.05.2020 № 40393/26-15-04-13-21 Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп»;

- зобов`язати ДПС України, Головне управління ДПС у місті Києві поновити реєстрацію платника податку на додану вартість Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп»;

- визнати незаконними дії ДПС України щодо протиправного списання Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» реєстраційного ліміту в розмірі 1050637,00 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

- зобов`язати ДПС України, Головне управління ДПС у місті Києві збільшити Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» реєстраційний ліміт у розмірі 1050637,00 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість, які були раніше.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваним рішенням відповідача-1 анульовано реєстрацію платника податку на додану вартість з підстав того, що особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту. Не погоджуючись з рішення відповідача, позивач вказує, що подання Товариством з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» декларацій зі сплати податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців за період з травня 2019 року по квітень 2020 року, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту відбулося не внаслідок пасивної поведінки платника податків щодо ведення господарської діяльності, а внаслідок неможливості зареєструвати податкові накладні у зв`язку із віднесенням позивача до переліку ризикових платників податків та зупиненням реєстрації податкових накладних.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.12.2020 залишено без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві та Державної податкової служби України про визнання дій незаконними, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.12.2020 поновлено строк звернення до адміністративного суду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представник відповідача-1 01.02.2021 та 10.02.2021 подав відзив на позовну заяву та додаткові пояснення до відзиву, в яких позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначив, що конторолюючим органом правомірно складено довідку від 21.05.2020 №11877/26-15-04-13-13 про подання Товариством з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» декларацій з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту та рішення про анулювання позивачу реєстрації платника податку на додану вартість відповідно до вимог підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Представник ДПС України 23.04.2021 подав відзив на позовну заяву в якому зазначив про безпідставність позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» (, місцезнаходження: 08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Європейська, 27), яке зареєстроване в якості юридичної особи 02.10.2017, що підтверджується даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач є платником податку на додану вартість з 01.11.2017.

Основним видом діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» за КВЕД загальне прибирання будинків (81.21).

Рішенням Головного управління ДПС у м. Києві від 27.05.2020 року № 40393/26-15-04-13-21 анульовано реєстрацію платника податку на додану вартість Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» відповідно до підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України у зв`язку з поданням протягом 12 послідовних податкових місяців контролюючому органу декларації з податку на додану вартість (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Не погодившись з вказаним рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 180.1 статті 180 ПК України (у редакції, станом на день прийняття спірного рішення) для цілей оподаткування платником податку є, зокрема, будь-яка особа, яка провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному статтею 183 цього розділу.

Згідно з пунктом 184.1 статті 184 ПК України реєстрація діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі якщо:

а) будь-яка особа, зареєстрована як платник податку протягом попередніх 12 місяців, подала заяву про анулювання реєстрації, якщо загальна вартість оподатковуваних товарів/послуг, що надаються такою особою, за останні 12 календарних місяців була меншою від суми, визначеної статтею 181 цього Кодексу, за умови сплати суми податкових зобов`язань у випадках, визначених цим розділом;

б) будь-яка особа, зареєстрована як платник податку, прийняла рішення про припинення та затвердила ліквідаційний баланс, передавальний акт або розподільчий баланс відповідно до законодавства за умови сплати суми податкових зобов`язань із податку у випадках, визначених цим розділом;

в) будь-яка особа, зареєстрована як платник податку, реєструється як платник єдиного податку, умова сплати якого не передбачає сплати податку на додану вартість;

г) особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту;

ґ) установчі документи будь-якої особи, зареєстрованої як платник податку, визнані рішенням суду недійсними;

д) господарським судом винесено ухвалу про ліквідацію юридичної особи - банкрута;

е) платник податку ліквідується за рішенням суду (фізична особа позбувається статусу суб`єкта господарювання) або особу звільнено від сплати податку чи її податкову реєстрацію анульовано (скасовано, визнано недійсною) за рішенням суду;

є) фізична особа, зареєстрована як платник податку, померла, її оголошено померлою, визнано недієздатною або безвісно відсутньою, обмежено її цивільну дієздатність;

з) припинено дію договору про спільну діяльність, договору управління майном, угоди про розподіл продукції (для платників податку, зазначених у підпунктах 4, 5 і 8 пункту 180.1 статті 180 цього Кодексу) або закінчився строк, на який утворено особу, зареєстровану як платник податку.

Пунктом 184.2 статті 184 ПК України передбачено, що анулювання реєстрації на підставі, визначеній у підпункті «а» пункту 184.1 цієї статті, здійснюється за заявою платника податку, а на підставах, визначених у підпунктах «б» - «г» пункту 184.1 цієї статті, може здійснюватися за заявою платника податку або за самостійним рішенням відповідного контролюючого органу.

Відповідно до пункту 5.2 Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 № 1130, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 17.11.2014 за № 1456/26233 (далі - Наказ № 1130) при розгляді питання анулювання реєстрації згідно з підпунктом «г» пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу 12 місяців визначаються із урахуванням того, що: не враховується місяць, в якому проведено реєстрацію особи платником ПДВ, якщо особа зареєстрована платником ПДВ з дня іншого, ніж перший день календарного місяця; включаються останні 12 послідовних податкових місяців, за які подані податкові декларації (у разі подання декларацій) або сплив строк подання податкових декларацій (у разі неподання декларацій) до отримання чи складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації.

Згідно з пунктом 5.5 Наказу № 1130 контролюючі органи здійснюють постійний моніторинг платників ПДВ, включених до Реєстру, та приймають рішення про анулювання реєстрації платників ПДВ у разі існування відповідних підстав.

Рішення про анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу приймаються за наявності відповідних підтвердних документів (відомостей).

Такими документами є, зокрема, довідка про подання/неподання платником ПДВ контролюючому органу декларації з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців та/або реєстр (перелік) податкових декларацій (податкових розрахунків) особи за 12 послідовних податкових місяців, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту у таких деклараціях (податкових розрахунках) протягом 12 послідовних податкових місяців (підстава - підпункт «г» пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу). У реєстрі (переліку) зазначаються дані про реєстрацію особи платником ПДВ та по кожній декларації (податковому розрахунку) - податковий період, дата надходження декларації (податкового розрахунку) до контролюючого органу, загальні обсяги постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту звітного періоду, вказані у відповідних рядках та колонках податкової декларації (податкового розрахунку) (підпункт 3 абзацу 3 пункту 5.5. Наказу №1130).

Відповідно до пункту 5.6 Наказу № 1130 за наявності зазначених підтвердних документів (відомостей) контролюючий орган за місцем перебування на обліку платника податків приймає рішення про анулювання реєстрації особи - платника ПДВ незалежно від здійснення контролюючим органом документальних та камеральних перевірок такої особи і їх результатів, а також обов`язку такої особи бути зареєстрованою та/або нараховувати чи сплачувати податок на додану вартість відповідно до законодавства.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що анулювання реєстрації платника податку за рішенням податкового органу на підставі підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України можливе у разі неподання платником податку на додану вартість декларацій та/або подання таких декларацій з показниками про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту, протягом 12 послідовних податкових місяців безпосередньо до отримання чи складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації, зокрема, довідки про таке подання/неподання, про що прямо зазначено у пункті 5.2 розділу V Положення № 1130.

Аналогічний висновок висловлений Верховним Судом під час розгляду подібної справи в постанові від 30.05.2019 у справі № 826/11485/15.

Так, підставою для прийняття рішення про анулювання реєстрації платника податку є встановлення податковим органом факту подання платником протягом 12 послідовних податкових місяців податкових декларацій, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Судом встановлено, що підставою для прийняття спірного рішення про анулювання реєстрації позивача, як платника податку на додану вартість, стало складення контролюючим органом довідки про результати перевірки подання та/або неподання платником ПДВ до податкового органу декларації з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців від 21.05.2020 № 11877/26-15-04-13-13

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема реєстру податкових декларацій (податкових розрахунків) особи за 12 послідовних податкових місяців та податкових декларацій за відповідний період, що містяться у довідці, Товариство з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» протягом 12 послідовних місяців подавались контролюючому органу декларації з податку на додану вартість, а саме: за травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2019 року та січень, лютий, березень, квітень 2020 року, рядок декларації 16 Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного періоду: 1051657,00 грн, проте з 0 значенням податкових зобов`язань, що свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення від 27.05.2020 № 40393/26-15-04-13-21 прийнято у відповідності до вимог підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України та пункту 5.5 Положення № 1130.

Щодо доводів позивача про надання Товариством з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» послуг з прибирання Товариству з обмеженою відповідальністю «СІТІ КЛІНІНГ СТАЙЛ КОМПАНІ» відповідно до договору від 23.03.2020 № 01-03-20П, за наслідком яких виписано податкові накладні, слід зазначити наступне.

Згідно із пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 ПК України, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно пункту 201.16 статті 201 ПК України, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено у Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно із пунктом 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктами 13 та 14 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Судом встановлено, що на виконання вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України позивачем за наслідком надання послуг Товариству з обмеженою відповідальністю «СІТІ КЛІНІНГ СТАЙЛ КОМПАНІ» відповідно до договору від 23.03.2020 № 01-03-20П видано податкові накладні від 30.03.2020 № № 1, 2 , 3, 4, 5 та направлено їх на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами розгляду вищезазначених податкових накладних позивачем отримано квитанції від 31.03.2020 про те, що документ прийнято, а реєстрація зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації податкову накладну (позивач) відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У зв`язку із цим запропоновано надати пояснення та/або копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкової накладної/розрахунку коригування для розгляду питання та прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, зареєстрованим Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Згідно з п. 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 13 Порядку № 520 визначено, що Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. З Порядку № 1165 про розгляд скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що скарга подається платником ПДВ у строки, визначені статтею 56 ПК України, з наступного дня після набрання чинності рішенням комісії регіонального рівня.

Позивач стверджує, що, отримавши вказані вище квитанції, надав контролюючому органу «пояснення та скаргу», проте у матеріалах справи відсутні докази, які рішення було прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням наданих товариством документів.

Також в матеріалах справи відсутні відомості чи оскаржені позивачем у разі прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішень про відмову у реєстрації податкових накладних відповідно до статті 56 ПК України чи у судовому порядку, наслідки такого оскарження та чи були в подальшому зареєстровані вказані товариством податкові накладні у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оскільки позивачем жодного доказу в підтвердження факту належної реєстрації податкових накладних з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту не надано, суд приходить до висновку, що на момент прийняття оскаржуваного рішення у податкового органу була відсутня інформація про те, що протягом 12 послідовних податкових місяців позивачем здійснювались операції щодо постачання/купівлі товарів з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, як зазначає Верховний Суд в постанові від 13.11.2018 по справі № 805/528/17-а (адміністративне провадження №К/9901/3571/17, К/9901/3590/17), згідно з принципом змагальності суб`єкт господарювання має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.

Натомість судом встановлено, що в даному випадку позивач не спростував той факт, що протягом 12 послідовних податкових місяців, що передували прийняттю спірного рішення, ним подавались податкові декларації з податку на додану вартість, які свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

За наведених обставин суд вважає, що рішення Головного управління ДПС у м. Києві (, місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) про анулювання свідоцтва платника податку на додану вартість від 27.05.2020 № 40393/26-15-04-13-21 відповідає вимогам чинного законодавства, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування.

Щодо решти позовних вимог про визнання незаконними дій Головного управління ДПС у місті Києві щодо прийняття рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 27.05.2020 № 40393/26-15-04-13-21 Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп»; зобов`язання ДПС України (, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8), Головне управління ДПС у місті Києві поновити реєстрацію платника податку на додану вартість Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп»; визнання незаконними дії ДПС України щодо протиправного списання Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» реєстраційного ліміту в розмірі 1050637,00 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість; зобов`язання ДПС України, Головне управління ДПС у місті Києві збільшити Товариству з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» реєстраційний ліміт у розмірі 1050637,00 грн (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) з рахунку в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість, які були раніше, вони є похідними від вимоги про скасування рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 27.05.2020 № 40393/26-15-04-13-21 Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп», а тому задоволенню не підлягають.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 14, 73- 78, 90, 143, 242 - 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Сайд Груп» (, місцезнаходження: 08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Європейська, 27) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.