Справа № 160/12025/21
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2022-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді- Букіна Л.Є.,
за участі: секретаря судового засідання- Борода І.В.,
позивача- ОСОБА_1 ,
представника позивача- Кафтасьєвої Г.В.,
представників відповідача- Куреденко О.Н.,Єфімова Н.В.
розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису й рішень,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису й постанов відповідача № 6 від 18.06.2021 року, від 02.07.2021 року № 4/17/26-30/795, від 02.07.2021 року №6/17/26-30/796 та від 02.07.2021 року № 5/17/26-30/794 відповідно.
В обґрунтування позовних вимог у заявах по суті посилається на те, що 02.07.2021 року відповідачем прийнято оскаржені постанові про визнання позивача винним у вчиненні правопорушень, передбачених п. 5, 6 та абз 2 п.4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено відповідні штрафи. Вказані постанови прийняті на підставі Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.06.2021 року, Протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.06.2021 року та Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 18.06.2021. Позивач вважає вказані постанови та припис незаконними, оскільки в його діях відсутній склад правопорушення за яке накладено штрафи. Стверджує, що виконання робіт на об`єкті будівництва здійснювалось за наявності усіх необхідних дозвільних документів.
Зазначає також, що відповідачем порушено порядок та процедуру проведення перевірки, адже, по-перше, вона проводилася за об`єктами нерухомого майна, які взагалі не існують, по-друге, перевірка проведена у ІІ кварталі, хоча за планом графіку мала пройти пізніше, по-третє, акт від 18.06.2021 року складений на підставі неіснуючих документів, а долучені та зазначені у цьому акті чеки не є доказом вчинення порушення, у тому числі, на підставі якого прийнято постанову №6/17/26-30/796, по-четверте, в оскаржених постановах досліджується декларація про початок виконання будівельних робіт, з приводу якої (декларації) подано заяву про її скасування, що свідчить про відповідачем перевірялася неіснуюча декларація, а по-п`яте, відповідачем не надано доказів того, що під час складання акту перевірки позивач відмовилася від підпису. Таким чином вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників процесу. Тією ж ухвалою суду запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.
Ухвалою суду від 31.08.2021 року забезпечення позов шляхом зупинення дії та стягнення оскаржених постанов.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.10.2021 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній зазначає, що оскарженими постановами на позивача накладено штраф за порушення вимог п. 5, 6 та абз 2 п.4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», з огляду на те, що останнім не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, а також за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.
Ухвалою суду від 30.11.2021 року продовжено строк проведення підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 04.01.2022 року закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті.
У судовому засіданні позивач та представники сторін підтримали свої правові позиції і надали суду пояснення аналогічні тим, що викладені в заявах по суті.
Заслухавши пояснення позивача та представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства, суд зазначає про таке.
Судом встановлено і з матеріалів справи слідує, що позивач є власником приміщення № 3, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Із наказу від 02.01.2020 року № 2-а слідує, що виконкомом Криворізької міської ради внесено зміни в адресу об`єктів нерухомого майна внаслідок об`єднання (нежитлові приміщення, за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення 2, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 ): АДРЕСА_6 .
Судом також встановлено, що на підставі наказу відділу з питань державного архітектурно - будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради від 21.03.2021р. №6 «Про затвердження плану перевірок об`єктів будівництва на II квартал 2021 року» та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 20.05.2021 №12 у період з 07.06.2021 до 18.06.2021 посадовими особами відповідача проведено планову перевірку на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень №1а, 2, 15 вбудовані в 1 поверх нежитлової будівлі» за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктами містобудування: замовником будівництва - ФОП ОСОБА_1 , генеральним проектувальником ПП «АРХ-ІОН», відповідальною особою за здійснення авторського нагляду ОСОБА_3 , відповідальною особою за здійснення технічного нагляду - ОСОБА_2 , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
1. замовником ФОП ОСОБА_1 наведено недостовірні дані у декларації, зокрема: не існує приміщення №1а;
- не розроблено проектної документації та не проведено авторський нагляд;
- відсутні накази про затвердження проекту, про призначення головного архітектору проекту;
- у реєстрі будівельної діяльності першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва не міститься інформація щодо атестованої особи технічного нагляду ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат ІТ №003963.
2. позивачем не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду;
3. нежитлові приміщення 2, 15, вбудовані в 1 поверх нежитлової будівлі, експлуатуються після реконструкції, у складі магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на АДРЕСА_7 , без, прийняття в експлуатацію, що підтверджується відео фіксацією та чеками сплати за товар від 15.06.2021 №000-011615 та 16.06.2021 №000-011653.
На підставі виявлених порушень, 18.06.2021 року відповідачем складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому описано зміст виявленого порушення та вказано, що відповідальність за встановлені порушення передбачена п. 5, 6 та абз 2 п.4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Того ж дня, відповідачем також складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №6 із вимогою про усунення виявлених порушень та введення об`єкту в експлуатацію.
На підставі означеного акту перевірки та матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у цілому, відповідачем прийнято:
1. постанова №5/17/26-30/797 від 02.07.2021 за правопорушення передбачене п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; та накладено суму штрафу в розмірі 118 950 грн.
2. постанова №4/17/26-30/795 від 02.07.2021 за правопорушення передбачене п.5 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; та накладено суму штрафу в розмірі 95 160 грн.
3. постанова №6/17/26-30/796 від 02.07.2021 за правопорушення передбачене абз 2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб та накладено суму штрафу в розмірі 85 644 грн.
Вказані постанова й припис і є предметом розгляду у вказаній справі.
При вирішенні спору суд виходить із того, що за приписами ч. 1 ст. 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно зі ч. 10 ст. 35 Закону № 3038-VI замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті.
Положеннями п. 4, 5 та 6 ч. 2 ст. 2 Закону України від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу:
- експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;
- незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством,- у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб;
- незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством,- у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 1, 4 ст. 39-1 Закону № 3038-VI у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.
До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подані з помилками повідомлення або декларацію чи виявлені в них недостовірні дані не застосовуються.
Частиною 10 ст. 39 Закону № 3038-VI визначено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.
Системний аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що при здійсненні реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю спрямовані на перевірку повноти даних, зазначених у таких деклараціях.
При цьому, відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у вказаних деклараціях несе саме замовник. Таким чином, замовник має право самостійно вибирати спосіб для підтвердження достовірності даних, які він вносить у декларації.
Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі- Положення № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.
За приписами ч. 1 п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Положеннями пунктів 16 та 17 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.
Згідно зі п. 5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 особи, що здійснюють технічний нагляд:
1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;
2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;
3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;
4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;
5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;
6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устаткування і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;
7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.
Згідно з пунктом 3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (зі змінами), будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.
Відповідно до пункту 3.2.22 вказаного ДБН, реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію існуючого об`єкту, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.
Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатацію об`єкта в цілому або його частин (за умови автономності).
Частиною 5 статті 26 Закону № 3038-VI визначено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:
1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених
статтею 31 цього Закону, її експертизи;
3) затвердження проектної документації;
4) виконання підготовчих та будівельних робіт;
4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених
об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);
5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;
6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Враховуючи, що виконанню будівельних робіт в спірному випадку реконструкції передує розробка та затвердження проектної документації, укладання договорів на здійснення авторського та технічного нагляду, а також що в декларації містяться посилання на зазначені документи, замовник зобов`язаний надати їх для проведення відповідної перевірки.
Відповідно до п.п.3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
У частині першій статті першої Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Під час проведення перевірки вищезазначених наказів не надано. При цьому, у ході проведення перевірки Приватним підприємством «АРХ-ІОН» надано письмові пояснення вх. №501/17 від 08.06.2021 р., згідно яких підприємство та головний та архітектор проекту ОСОБА_3 не розробляли проектну документацію та не проводили авторський нагляд по об`єкту будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень №1а, 2, 15 вбудовані в 1 поверх нежитлової будівлі». ФОП Щур договір на виконання проектних робіт, акт приймання-передачі проектної документації, договір на здійснення авторського нагляду не надала.
Крім того, у реєстрі будівельної діяльності першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва не міститься інформація щодо атестованої особи технічного нагляду ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат ІТ №003963.
Отже, у замовника будівництва ФОП ОСОБА_4 відсутня проектна документація розроблена та затверджена в установленому законом порядку, а також не здійснювався авторський та технічний нагляд під час реконструкції.
Таким чином, суд дійшов висновку, що зазначаючи здійснення технічного та авторського нагляду осіб, які фактично такого нагляду не здійснювали, позивачем допущено порушення вимог Закону України «Про архітектурну діяльність», за що на нього цілком правомірно накладено штраф за постановами №5/17/26-30/797 від 02.07.2021 та №4/17/26-30/795 від 02.07.2021 року.
Доказів надання відповідачу достовірної інформації, яка потребує змін у встановлений законодавством строку суду також не надано. Крім того, матеріали справи містять лист відповідача від 30.06.2021 року № 17/26-27/781 щодо невідповідності поданої позивачем заяви про скасування декларації вимогам спеціального законодавства.
Доводи позивача щодо порушення порядку та процедури проведення перевірки судом до уваги також не приймається, адже такі не підтверджені під час розгляду справи. Матеріали справи свідчать про те, що відповідачем виконано обов`язок щодо повідомлення позивача про час і місце розгляду справи шляхом направлення на адресу останнього акта перевірки, протоколу та припису, а також те, що зазначене поштове відправлення не вручено адресату з незалежних від відповідача причин, незважаючи на те, що позивач фактично допустив посдових осіб відповідача до проведення перевірки, що фактично нівелює усі навіть можливі порушення процедури призначення перевірки. Заповнення ж одним почерком та підпису акту перевірки та протоколів лише одної посадової особи або особи, яка начебто знаходиться у відпустці не є підставою для звільнення позивача від відповідальності за встановлені порушення.
За викладених обставин, позовні вимоги у цій частині задоволенню не підлягають.
Стосовно ж позовних вимог в частині визнання протиправної та скасування постанови №6/17/26-30/796 від 02.07.2021 за правопорушення передбачене абз 2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суд зазначає про таке.
Матеріали справи свідчать про те, що підставою для прийняття означеної постанови є висновки відповідача про те, що позивачем експлуатуються нежитлові приміщення 2, 15 вбудовані в 1 поверх нежитлової будівлі магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на АДРЕСА_7 , без прийняття в експлуатацію.
Як стверджує відповідач, доказами експлуатації зазначених приміщень є матеріали відеофіксації, а також чеки за сплату товару від 15.06.2021 №000-011615 та 16.06.2021 №000-011653.
Згідно з ч.1 ст.39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I - III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Частиною 8 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Аналогічні положення містить і п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, у відповідності до якого експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.
У спірній ситуації, як вбачається з встановлених судом обставин справи, реконструкція об`єкта будівництва (яка передбачає можливість втручання у елементи несучих і огороджувальних конструкцій), стосовно якого проводилась перевірка, здійснювалась фактично самовільно та за відсутності авторського та технічного нагляду.
При цьому, експлуатація будь-якого об`єкта нерухомості без введення в експлуатацію і підтвердження відповідності його вимогам чинних будівельних норм та нормативних документів, зокрема, щодо забезпечення механічного опору та стійкості, дотримання вимог пожежної безпеки, забезпечення безпеки життя і здоров`я людини, безпеки експлуатації, створює небезпеку для життя і здоров`я осіб, які там перебувають, а також загрозу завдання шкоди або знищення їх майна.
Об`єкт будівництва (реконструкції), зокрема, приміщення № 3 у складі магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на АДРЕСА_7 який перебуває у власності позивача, як з`ясовано у ході розгляду цієї справи, використовується останнім у підприємницькій діяльності для надання відповідних послуг.
Разом з цим, це приміщення не визначено відповідачем як об`єкт будівництва, який експлуатуються позивачем без прийняття його в експлуатацію. У постанові №6/17/26-30/796 від 02.07.2021 мова йде про приміщення №2 та №15.
Водночас, приміщення №2 та №15, про які стверджує відповідач, як такі, що експлуатуються без прийняття в експлуатацію взагалі відсутні у складі магазину «Веломан» на вул. Електрозаводська, 1а.
Крім того, відповідно до наказу від 02.01.2020 року №2-а, який надавався відповідачу під час перевірки, останньому було відомо, що виконкомом Криворізької міської ради внесено зміни в адресу об`єктів нерухомого майна внаслідок об`єднання (нежитлові приміщення, за адресою: АДРЕСА_1 , приміщення 2, 3, 4, АДРЕСА_4 та 15): АДРЕСА_6 .
Тобто, позивача притягнуто до відповідальності за реконструкцію об`єктів приміщень №1а, 2, 15, яких вже фактично не існує у складі магазину «Веломан» на АДРЕСА_7 , адже вони об`єднані в одне приміщення №3, яке приватизовано позивачем відповідно до чинного законодавства України.
З підстав викладеного, суд доходить висновку, що постанова №6/17/26-30/796 від 02.07.2021 прийнята відповідачем без з`ясування дійсних обставин, у зв`язку з чим підлягає скасуванню. Відповідно, з цих же підстав підлягає скасуванню й припис відповідача №6 від 18.06.2021 року, адже він також містить вказівку на вчинення дій з приводу прийняття в експлуатацію неіснуючих приміщень.
Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку про часткове задоволення позову шляхом визнання про протиправної та скасування постанови відповідача №6/17/26-30/796 від 02.07.2021.
Ухаровуючи, що за результатами розгляду справи прийнято рішення про часткове задоволення позову, а також зважаючи, що судом застосовувалися заходи забезпечення позову шляхом зупинення дій та стягнення за усіма оскарженими постановами, відповідно такі заходи підлягають скасуванню в частині відмовлених позовних вимог.
Розподіл судових витрат здійснюється за правилами статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України пропорційно до задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправною та скасувати постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради №6/17/26-30/796 від 02.07.2021 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 на суму 85 644 грн.
Визнати протиправним та скасувати припис Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.06.2021 року № 6.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1764,44 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

Рішення може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 11.02.2022 року.

Суддя Л.Є. Букіна