Справа № 480/11307/21
Суддя: Курило Л.В.
Дата ухвалення: 2022-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 липня 2022 р.Справа № 480/11307/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Курило Л.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21

за позовом Сумського апеляційного суду

до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, третя особа - ОСОБА_1

про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 задоволено адміністративний позов Сумського апеляційного суду до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, третя особа - ОСОБА_1 про скасування постанови.

На зазначене рішення суду Відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України подано апеляційну скаргу та заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2022 визнано неповажними вказані в клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою та відмовлено у задоволенні клопотання Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2022 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

22.02.2022 на виконання вимог ухвали суду від 07.02.2022 Відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України подано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021.

Перевіривши доводи клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

За ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуване рішення ухвалено Сумським окружним адміністративним судом 29.11.2021 в порядку письмового провадження (а.с.40-42).

Апеляційна скарга подана відповідачем 30.12.2021, тобто з пропуском встановленого законом десятиденного строку на апеляційне оскарження судового рішення.

В обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021, відповідач зазначає, копія оскаржуваного рішення йому не надходила, про рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 у справі № 480/11307/21 скаржнику стало відомо з позовної заяви, яка надійшла на адресу відповідача 21.12.2021, що підтверджується реєстраційною карткою № (копія додається). Щодо наявної в матеріалах справи довідки про доставку копії рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 в електронний кабінет системи "Електронний Суд" зазначає, що за результатами перевірки електронного документообігу оскаржуване рішення серед зареєстрованих вхідних документів не значиться. Разом з тим заявник вказує, що рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 надходило до підсистеми "Електронний Суд", але не було зареєстровано в системі електронного документообігу Міністерства юстиції України, оскільки реєстрація процесуальних документів в період з 04.11.2021 по 10.01.2022 не здійснювалась у зв`язку з технічною неможливістю організації належної роботи з Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою. На підставі викладеного, відповідач просить суд поновити Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України строк на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021.

Надаючи оцінку доводам клопотання скаржника, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч.ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Зазначені норми права вказують на те, що електронна взаємодія - обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу здійснюється саме із використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Колегія суддів зауважує, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (далі Закон) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Згідно з ч. 5-6 ст. 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п.10 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС (далі Положення), адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.

Отже, альтернативою повідомлення учасників справи про ухвалені в межах справи процесуальні документи шляхом надіслання їх примірників в паперовій формі на поштову адресу учасника справи, є надіслання останніх в електронній формі через підсистему Електронний суд, що є складовою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, безпосередньо до Електронного кабінету користувача (учасника справи).

Як убачається з наявної в матеріалах справи довідки про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд", Відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України копію рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21 отримано 29.11.2021 о 19:33 год. (а.с. 44).

Враховуючи вищевикладене, а також факт доставки до електронного кабінету Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України копії рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21, який належним чином зареєстрований в системі "Електронний суд", колегія суддів критично оцінює доводи апелянта щодо неотримання копії оскаржуваного рішення від 29.11.2021.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Таким чином, останнім днем для подання апеляційної скарги на зазначене рішення суду першої інстанції є 10.12.2021 року.

Щодо наданих апелянтом реєстраційних карток вхідних документів, суд звертає увагу на те, що дата реєстрації вхідної кореспонденції у розумінні положень процесуального закону, не вказує на день вручення копій процесуальних документів суду учаснику справи, а лише засвідчує дату реєстрації відповідного документа і не може беззаперечно свідчити про дату їх фактичного отримання відповідачем. Несвоєчасна реєстрація суб`єктом владних повноважень вхідної кореспонденції не є поважною причиною для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Жодних інших належних та допустимих доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, скаржником не надано, немає таких доказів і в матеріалах справи.

Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У свою чергу, судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належним їй процесуальним правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чи її органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з сталою практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року "Справа "Пономарьов проти України", наголошено на тому, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципи res judicata - принцип остаточності рішення суду і зазначено, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо у справах, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що в матеріалах адміністративної справи наявні докази про отримання відповідачем копії рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21, а також зважаючи на те, що апеляційну скаргу було подано лише 30.12.2021, колегія суддів вважає, що обставини заявлені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду, а тому клопотання відповідача задоволенню не підлягає.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області, внаслідок чого ухвала прийнята саме 15.07.2022.

Керуючись ст.ст. 118, 121, ч. 3 ст. 243, ч. 6 ст. 250, 287, 295, ч.2 ст. 321, ст. 325 Кодексу адміністративного судочинства України , суд -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними вказані в клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21.

У задоволенні клопотання Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 480/11307/21 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Курило Л.В.
Судді Рєзнікова С.С. Бегунц А.О.