Справа № 140/3687/22
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2022-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2022 року ЛуцькСправа № 140/3687/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Смокович В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товару,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» (далі ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС», позивач, товариство) звернулося з позовом до Львівської митниці (далі відповідач, митний орган) про визнання протиправними та скасування рішень Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 09 листопада 2021 року, №UA209000/2021/700137/2 та №UA209000/2021/700138/2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що товариством на митний пост Львівської митниці через декларанта подано митні декларації (МД) від 09 листопада 2021 року №UA209160/2021/013591, №UA209160/2021/013592 з метою декларування товару «сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20690,00 кг».

Ввезення на митну територію України товару відбулося на підставі зовнішньо-економічного контракту від 29 вересня 2021 року №29882021, укладеного між компанією ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» та експортером - компанією «POL-EXPORT», в якому прописано, що розрахунки здійснюються на умовах післяоплати, валюта платежу - євро або долар, на умовах поставки Інкотермс CPT. За таких умов ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» несе відповідальність за ввезений товар виключно після отримання його у місті Луцьку так як умови поставки CPT покладають усі ризики та відповідальність на продавця (експортера) товару до моменту поставки в місце призначення, тобто вартість доставки вже була включена у вартість товару, що унеможливило надати додаткові документи на вимогу митниці.

Оскільки документи, які було подано для підтвердження митної вартості містили розбіжності та у результаті проведеної консультації з декларантом не було надано додаткових документів Львівською митницею винесені рішення про коригування митної вартості товарів від 09 листопада2021 року №UA209000/2021/700137/2, №UA209000/2021/700138/2 та складено картки відмови у прийнятті митних декларацій.

Позивач звертає увагу суду, що в розділі 4 контракту містяться положення згідно з якими вантажовідправником може бути третя сторона, відтак, зазначена у товаротранспортній накладній компанія «SAS SUPERGEL» є іноземним декларантом зі сторони експортера.

До кожної з поставок декларантом подавалися прейскуранти (прайс-листи), а відсутність певних відомостей (реквізитів), зокрема, умов поставки, не може бути підставою для коригування митної вартості так як з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.

Наголошує, що укладені сторонами зовнішньоекономічні контракти (договори) містять пункти про можливість після оплати за товар. При ввезенні товару на митну територію України до кожної із поставок подавались рахунки-фактури, де ідентифікуються експортер (продавець товарів) та отримувач (покупець). У зазначених правовідносинах не мала місця передплата за товар, а виставлялися рахунки-фактури (інвойс) як документи, що містять повну інформацію про товар та всі характеристики зовнішньоекономічних операцій.

З наведених підстав позивач уважає, що Львівська митниця не врахувала належним чином фактичні обставини справи та усі подані документи, прийнявши протиправні рішення про коригування митної вартості товарів, з огляду на що просить адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

У відзиві на позовну заяву від 19 травня 2022 року №7.4-10/14/10382 представник відповідача заявлених позовних вимог не визнала та повідомила, що рішення про коригування митної вартості від 09 листопада 2021 року №UA209000/2021/700137/2 (за МД, від 09 листопада 2021 року UA209160/2021/013591) та №UA209000/2021/700138/2 (за МД від 09 листопада 2021 року №UA209160/2021/013592) виносились на товар «сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів». Умови поставки СРТ-UA-Луцьк. Виробником товару заявлено «SUPERGEL28», Франція.

Під час здійснення митного контролю за митними деклараціями було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах та встановлено наступне:

- у графі 1 CMR від 04 листопада 2021 року відправником товару зазначено «РOL-EXPORT. Jaroslaw Roszezenko», проте графа 22 «підпис та штамп відправника» заповнена-штампом «SAS SUPERGEL», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди;

- у поданій до митного оформлення CMR відсутні реквізити документів у графі 5 та у графі 14, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 року) та Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів»;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не подавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару.

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах зазначених в Проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунках-фактурах від 05 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0709 та №PL/050606979/2021-034/0710 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати;

- документ заявлений за кодом 9610 - копія митної декларації країни відправлення від 08 листопада 2021 року №MRN 21PL301010E1264662 виданий у Польщі, а не у країні відправлення - Франції;

- документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 містить інформацію ідентичну поданій до митного оформлення MRN.

Зважаючи на викладене, відповідно до вимог частин першої другої статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) позивачу надіслано повідомлення про надання документів на підтвердження митної вартості та проведено консультації з декларантом згідно зі статтею 57 МК України.

З метою обрання методу для визначення митної вартості митницею було послідовно розглянуто можливість застосування методів 2а - 2г та і встановлено відсутність можливості застосування методу 2а (статті 59 МК України) та методу 2б (статті 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні товари; методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Для визначення митної вартості було обрано резервний метод.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували ціни надані в рамках Меморандуму Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясо продукції» від 28 вересня 2021 року, також МД від 21 жовтня 2021 року №UA2Q5140/2Q21/76480, де митна вартість такого товару становить 1,0 дол.

Наголошує, що декларантом до митного оформлення не було надано інвойс, який відповідає умовам договору від 29 вересня 2021 року №29882021, з зазначенням назви, загальної кількості та вартості товару, а також платіжних документів, що суперечить нормам частини другої статті 53 МК України.

Зважаючи на викладене, представник Львівської митниці уважає, що рішення про коригування митної вартості товару від 09 листопада 2021 року №UA209000/2021/700137/2 та №UA209000/2021/700138/2 прийнято з дотриманням вимог чинного законодавства та просить в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю (арк. спр. 47-67).

У відповіді на відзив від 13 червня 2022 року представник позивача додатково зазначає, що невідповідності декларації, які оформлені у Польській Республіці, а фактично товари відправлялись з Франції пов`язані із специфікою ввезеного товару, оскільки безпосереднім експортером є польська компанія POL-EXPORT, тому митна декларація країни відправлення формується у Польській Республіці. Іноземні компанії-експортери співпрацюють з м`ясопереробними підприємствами по всій території Європейського Союзу. Саме тому і завантаження товарів може здійснюватись не на території країни-експорту, як і відбулося у даному випадку. У матеріалах справи наявні сертифікати про походження товару №FR, № FR , де у графі № 1 «Назва та адреса відправника» зазначається SUPERGEL 28 by the order of Pol-Export, тобто на замовлення та в інтересах експортера компанія SUPERGEL 28 здійснювала вантажовідправлення, що відповідає положенням зовнішньоекономічного контракту від 29 вересня 2021 року №29882021, зокрема розділу №4. З огляду на умови доставки ніяких додаткових витрат, пов`язаних з вантажовідправленням зі сторони ТОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» понесено не було. У зазначених документах є інформація, що переробне підприємство знаходиться у Франції.

Умовами контракту №29882021 від 29 вересня 2021 року передбачено, що вартість на товар включає в себе вартість упаковки, маркування, страхування і загрузка товару на транспортний засіб, тобто в розумінні митного законодавства дані витрати входять до ціни товару та не підлягають відшкодуванню зі сторони покупця (арк. спр. 101-105).

Інших заяв по суті справи, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС України) до суду не надходило.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 11 травня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (арк. спр. 35).

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 19 липня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Суд, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

Між ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» (покупець) та компанією експортером «РOL-EXPORT. Jaroslaw Roszezenko» (продавець) було укладено контракт від 29 вересня 2021 року №29882021 відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує товар в асортименті, вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту (арк. спр. 25-28).

З метою декларування товару «сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною. Вага нетто - 20690,00 кг. Режим зберігання і перевезення - при температурі мінус 18 градусів Цельсія. Виробник: SUPERGEL28 (маркування-клеймо: FR 28.281.004 СЕ), Франція. Країна виробництва Франція (FR)» на митний пост Львівської митниці позивачем подано МД від 09 листопада 2021 року UA209160/2021/013591 та №UA209160/2021/013592. Вартість ввезеного товару визначено за основним методом (за ціною договору/контракту).

На підтвердження заявленої митної вартості товару суб`єкт господарювання надав такі документи:

- до МД від 09 листопада 2021 року UA209160/2021/013591: сертифікат якості від 04 листопада 2021 року, рахунок-фактура № PL/050606979/2021-034/0709, автотранспортна накладна №001340 від 04 листопада 2021 року, міжнародний ветеринарний сертифікат №FR від 04 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір №29882021 від 29 вересня 2021 року, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, іншими державними органами, копія митної декларації країни відправлення №21PL301010E1264662 від 08 листопада 2021 року.

- до МД від 09 листопада 2021 №UA209160/2021/013592: сертифікат якості від 04 листопада 2021 року, рахунок-фактура №PL/2021-034/0710 від 05 листопада 2021 року, міжнародний ветеринарний сертифікат №FR від 04 листопада 2021 року, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, іншими державними органами №7793687 від 09 листопада 2021 року, копія митної декларації країни-відправлення №21PL301010E1265517 від 08 листопада 2021 року.

Як установлено судом, відповідачем 09 листопада 2021 року на електронну адресу декларанта, було надіслано повідомлення про необхідність надання додаткових документів, а саме: додатків (Інвойс, Проформу-інвойс) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (арк. спр. 77-78, 90-91), однак товариство листами від 08 листопада 2021 року №08/11-05 та №08/11-04 повідомило, що митному органу було надано вичерпний перелік документів, який підтверджує заявлену митну вартість ввезеного товару (арк. спр. 79-81, 92-94).

Відповідно до вимог пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, відповідачем заявлену митну вартість не визнано та 09 листопада 2021 року прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/700137/2 та №UA209000/2021/700138/2.

Джерелом Інформації для коригування митної вартості слугували ціни надані в рамках Меморандуму «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» від 28 вересня 2021 року, а також МД від 21 жовтня 2021 року №UA205140/2021/76480, де митна вартість такого товару становить 1,0 дол. США за кг (арк. спр. 13, 19, 73-74).

Відповідно були видані картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/20231/000215 та №UA209160/20231/000216 (арк. спр. 14, 20, 75-76, 87-89).

Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів було здійснено за МД від 09 листопада 2021 року №UA209160/2021/013623 та №UA209160/2021/013624 (арк. спр. 15, 21).

Не погоджуючись з рішеннями Львівської митниці ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до частин першої другої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» (покупець) уклало контракт №2988202 від 29 вересня 2021 року з компанією-експортером POL-EXPORT (продавець) на поставку товару «сало (хребтове) свиняче морожене» (арк. спр. 25-28).

На підтвердження заявленої митної вартості товару суб`єкт господарювання надав такі документи:

- до МД від 09 листопада 2021 року UA209160/2021/013591: сертифікат якості від 04 листопада 2021 року, рахунок-фактура № PL/050606979/2021-034/0709, автотранспортна накладна №001340 від 04 листопада 2021 року, міжнародний ветеринарний сертифікат №FR від 04 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір №29882021 від 29 вересня 2021 року, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, іншими державними органами, копія митної декларації країни відправлення №21PL301010E1264662 від 08 листопада 2021 року.

- до МД від 09 листопада 2021 №UA209160/2021/013592: сертифікат якості від 04 листопада 2021 року, рахунок-фактура №PL/2021-034/0710 від 05 листопада 2021 року, міжнародний ветеринарний сертифікат №FR від 04 листопада 2021 року, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, іншими державними органами №7793687 від 09 листопада 2021 року, копія митної декларації країни-відправлення №21PL301010E1265517 від 08 листопада 2021 року.

Як визначено частиною першою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною п`ятою статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у встановлених випадках, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; звертатися до митних органів із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені форми митного контролю.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Як убачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару «сало (хребтове) свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20690,00 кг». Відповідно до умов контракту вартість товару визначена за основним методом та, на думку позивача, декларантом подано достатньо документів для її підтвердження, а відповідач зазначає про наявність сумнівів у визначенні митної вартості через розбіжності в поданих документах, а саме:

- у графі 1 CMR від 04 листопада 2021 року відправником товару зазначено «РOL-EXPORT. Jaroslaw Roszezenko», проте графа 22 «підпис та штамп відправника» заповнена-штампом «SAS SUPERGEL», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди;

- у поданій до митного оформлення CMR відсутні реквізити документів у графі 5 та у графі 14, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 року) та Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів»;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 29 вересня 2021 року №29882021 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного, оформлення такий документ не подавався. Розділом 2 даного договору визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування, страхування і завантаження товару на транспортний засіб. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей що підтверджують числові значення таких складових ціни товару.

- розділами 5 та 6 зовнішньоекономічного договору передбачено що оплата здійснюється на умовах зазначених в проформах-інвойсах, але такі документи не надано, а у рахунках-фактурах від 05 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0709 та №PL/050606979/2021-034/0710 відсутні, будь-які відомості, щодо терміну та способу оплати;

- документ заявлений за кодом 9610 - копія митної, декларації країни відправлення від 08 листопада 2021 року №MRN 21PL301010E1264662 виданий у Польщі, а не у країні відправлення - Франції;

- документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT ІЕ599 містить інформацію ідентичну поданій до митного оформлення MRN.

Тобто, необхідно надавати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості. Ненадання повного переліку документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумніви у достовірності наданої інформації.

Статтею 57 МК України встановлено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно з частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Частинами четвертою-п`ятою статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Статтею 64 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Системний аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), але обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачеві. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Разом з цим, сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, або містять не повні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Судом установлено, що ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» (покупець) з компанією-експортером POL-EXPORT було укладено контракт від 29 вересня 2021 року №2988202 (арк. спр. 25-28).

Відповідно до пункту 1 контракту №2988202 укладеному між позивачем та компанією-експортером POL-EXPORT контакту інвойс є його невід`ємною частиною. Товар поставляється партіями на умовах, погоджених сторонами відповідно до правил Інкотермс 2010. У випадку, якщо в проформах-інвойсах не погоджені умови поставки, товар може надходити на умовах FCA, чи EXW, чи CPT, чи CIP.

Так, нормами пунктів 5, 6 контракту визначено, що відправкою покупцю проформи-інвойса продавець підтверджує свою згоду здійснювати поставку обумовленої партії товару на вказаних в ній умовах та може включати в себе: передоплату, оплату по факту поставки і/або оплату з відстрочкою платежів. Поставка товару здійснюється протягом 30 календарних днів з моменту предоплати або на протязі 30 календарних днів з моменту підписання сторонами проформиінвойсу, якщо оплата здійснюється з відстрочкою платежу. Датою оплати вважається дата списання коштів з поточного рахунка покупця.

Суд погоджується із доводами позивача про те, що проформа-інвойс надається в разі здійснення авансового платежу, разом з тим зауважує, що у даному випадку оплата товару мала здійснюватися саме на умовах, обумовлених в проформах-інвойсах (передоплата або оплата по факту поставки або оплату з відстрочкою платежів), про що прямо зазначено у пункті 6 зовнішньо-економічних контрактів.

Відтак, твердження позивача проте, що розрахунки за ввезений товар здійснюються на умовах післяоплати не підтверджується жодними письмовими доказами, на підставі яких суд міг би зробити висновок, що сторони домовилися саме про такі умови оплати.

Нормами пунктів 2, 3 частини другої статті 53 МК України рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа є тими документами, які разом із зовнішньо-економічним контрактом підтверджують заявлену декларантом митну вартість. Таким документом згідно з пунктом 4 частини другої названої статті є і банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (якщо рахунок сплачено).

Суд констатує, що для митного оформлення товару декларант подав рахунки-фактури від 05 листопада 2021 року №PL/050606979/2021-034/0709 та №PL/050606979/2021-034/0710, в яких відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару, а виходячи із умов зовнішньо-економічного контракту оплата товару з відстрочкою платежу може здійснюватися після підписання проформиінвойсу.

За таких обставин, суд доходить висновку, що митний орган, здійснюючи контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, мав підстави витребовувати документи, яких не вистачає, а саме банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, - якщо проведено оплату товару (так як встановити ці обставини з наданих до митного оформлення документів було неможливо), що прямо передбачено частиною другою статті 53 МК України. Представник позивача у відповіді на відзив надав суду доказ на підтвердження здійсненої оплати в сумі 34000 Євро, який містить посилання на контракт від 29 вересня 2021 року №2988202, однак судом встановлено, що цим документом неможливо перевірити, яка саме поставка товару оплачувалася, сума оплати не відповідає сумі задекларованого товару за МД від 09 листопада 2021 року UA209160/2021/013591 та №UA209160/2021/013592.

Окрім того, оплата здійснена 01 березня 2022 року, тоді як надана митному органу рахунок-фактура датована 05 листопада 2021 року.

В ході судового розгляду справи знайшли підтвердження доводи відповідача проте, що у графі 1 CMR від 04 листопада 2021 року відправником товару зазначено «POL-EXPORT Jaroslaw Roszczenko», проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом «SAS SUPERGEL», тобто підприємством, яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди.

Щодо цих обставин у позовній заяві позивач стверджує, що SAS SUPERGEL є іноземним декларантом зі сторони експортера, однак жодних письмових доказів на підтвердження таких доводів не надає.

Слід зазначити, що ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або не пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Отже, обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 18 травня 2022 року у справі № 620/1735/20.

Відтак, наведене дає підстави для висновку, що у митного органу були наявні обґрунтовані сумніви у правильності визначення декларантом митної вартості товарів, у зв`язку з чим відповідач витребовував транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається.

Окрім того, пунктом 2 контракту визначено, що в ціну товару входить вартість упаковки, маркування і завантаженім товару, однак документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових цін (якщо поставка здійснювалась на умовах FCA або EXW правил Інкотермс 2010). Сторони в інвойсі вказують найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість. Весь указаний в інвойсі товар поставляється партіями.

У позовній заяві представник позивача зазначає, що умовами поставки товару на митну територію були Інкотермс CPT, відповідно до яких продавець доставляє товар за свій рахунок перевізнику або іншій особі, визначеній продавцем, а тому до митного оформлення не передбачається надання будь-яких документів, які б підтверджували вартість транспортування.

Разом з тим, суд констатує, що договором не передбачені конкретні умови поставки, а обумовлено можливість поставки товару на будь-яких умовах - FCA, EXW, CPT або CIP згідно з правилами Інкотермс 2010. Конкретні умови щодо кожної поставки визначаються в проформі-інвойсі. Від погоджених у проформі-інвойсі умов поставки залежить, чи включатиметься до ціни на товар вартість страхування і навантаження товару на транспортний засіб. З урахуванням таких положень контракту поставка кожної наступної партії товару не обов`язково здійснюється на тих самих умовах, адже сторони погодили можливість вибору умов поставки в залежності від ситуації. Документами, які визначають основні умови поставки тієї чи іншої партії товару (умови передачі, додаткові витрати, умови оплати), кількісні та вартісні характеристики товару, є рахунок-проформа та інвойс.

Воднораз у розглядуваному випадку разом із митними деклараціями декларант не подав рахунок-проформу, а у наданих інвойсах не були визначені умови поставки партії товару.

На думку суду, наведені вище обставини у своїй сукупності вказують на наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару, оскільки надані митному органу документи не підтверджували заявлену вартість; містили розбіжності у числових значеннях в документах, які мають обов`язковий характер; позивачем на підтвердження заявленої митної вартості не було подано у повному обсязі витребуваних документів, а наявні документи містили неточності. Відповідно, з огляду на наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару у зв`язку з відсутністю у наданих декларантом документах відомостей про об`єктивні й достовірні дані на підтвердження митої вартості імпортованого товару за ціною договору (за першим методом), у відповідача були правові підстави витребувати додаткові документи для підтвердження митної вартості товару та вчиняти послідовні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Запропонувавши надати додаткові документи, митний орган сприяв позивачу в обґрунтуванні застосування першого (основного) методу визначення митної вартості ввезеного на митну території України товару. Проте, позивач не усунув наявних розбіжностей та не підтвердив задекларовану митну вартість товару.

Так, як установлено судом, відповідачем 09 листопада 2021 року на електронну адресу декларанта, було надіслано повідомлення про необхідність надання додаткових документів, однак повідомленнями від 08 листопада 2021 року №08/11-05 та №08/11-04 ТзОВ «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» повідомило, що митному органу було надано вичерпний перелік документів, який би підтверджував заявлену митну вартість ввезеного товару (арк. спр. 79-81, 92-94).

За таких обставин з огляду на суперечність поданих декларантом документів та за відсутності документів, які б пояснили чи спростували сумніви митного органу щодо задекларованої ним митної вартості товару, останній мав достатні та обґрунтовані підстави для визначення митної вартості товару не за ціною договору (контракту).

Відповідно до частини п`ятої статті 55 МК України декларантом обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару.

Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів торгівлі (GATT). Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.

Згідно правової позиції Верховного Суду, наведеної, зокрема в постановах від 14 липня 2020 року у справі №809/1557/17, від 10 червня 2020 року у справі №1.380.2019.004752, від 28 вересня 2020 року у справі №520/2133/19, від 10 квітня 2020 року у справі №822/2806/15, наявність розбіжностей в документах, що підтверджують митну вартість є підставою для коригування додаткових документів та у разі їх ненадання - коригування митним органом митної вартості.

Так, митну вартість визначено на рівні 1 Дол.США/кг згідно з наявною у митниці інформацією за митними деклараціями від 28 вересня 2021 року, а також МД від 21 жовтня 2021 року №UA205140/2021/76480, митне оформлення за якими було завершене.

Отже, митний орган прийшов до обґрунтованого висновку, що митна вартість товару не може бути визнана за основним методом, у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частина перша статті 90 КАС України передбачає, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оскільки декларантом не надано належних документів та не спростовано сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару суд приходить до висновку, що товариству правомірно відмовлено у митному оформленні товару за заявленою ним вартістю відповідно до вимог митного законодавства та прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів від 09 листопада 2021 року №UA209000/2021/700137/2 та №UA209000/2021/700138/2.

Враховуючи встановлені обставини справи та положення чинного законодавства, на переконання суду, заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, з огляду на що у задоволенні позову слід відмовити.

За правилами статті 139 КАС України, судом не вирішується питання про розподіл судових витрат.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 241-246, 255, 257, 260, 262, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДЛАЙФ ПЛЮС» (43023, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Лідавська, будинок 1, ідентифікаційний код юридичної особи 44359373) до Львівської митниці (79000, місто Львів, вулиця Костюшка, 1, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 43971343) про визнання протиправними та скасування рішень Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 09 листопада 2021 року №UA209000/2021/700137/2 та №UA209000/2021/700138/2 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.І. Смокович

Повний текст судового рішення виготовлено 19 липня 2022 року.