Справа № 280/11115/21
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

12 липня 2022 року Справа № 280/11115/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа-інтернат №1» Запорізької обласної ради (69096, м. Запоріжжя, вул. Котельникова, 16, ) до Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд.18, ), Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул.. Хмельницьке шосе, 7, код ЄДРПОУ ВП: 40919605) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа-інтернат №1» Запорізької обласної ради (далі позивач) до Північного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), відповідно до якого позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Вінницькій області від 02 листопада 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-21-000222-а, складений на підставі моніторингу, проведеного на підставі Наказу Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 13.10.2021 № 592 «Про початок моніторингу закупівель».

Ухвалою суду від 19.11.2021 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/11115/21, призначено підготовче судове засідання на 16.12.2021.

Ухвалою суду від 16.12.2021 підготовче засідання відкладено на 13.01.2022.

Ухвалою суду від 13.01.2022 року залучено до участі у справі у якості другого відповідача Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (21100, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7, код ЄДРПОУ ВП: 40919605).

Також, ухвалою суду від 13.01.2022 закрито підготовче провадження у справі №280/11115/21 та призначено справу до судового розгляду по суті на 08 лютого 2022 року об 12 год. 30 хв.

Ухвалою суду від 08.02.2022 відкладено розгляд адміністративної справи №280/11115/22 та призначено судове засідання на 03 березня 2022 року.

У зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, та для забезпечення життя і здоров`я, як працівників суду так і сторін у справах, розгляд справи перенесено на 14.06.2022.

Ухвалою суду від 14.06.2022 року, судове засідання було відкладено на 30 червня 2022 року

30 червня 2022 року від представника позивача до суду надійшло клопотання, в якому останній просив суд розглянути справу в порядку письмового провадження. Представник відповідачів з приводу заявленого клопотання заперечень не надали.

Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Комунальним закладом «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа-інтернат №1» Запорізької обласної ради, відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» розроблено Тендерну документацію щодо проведення процедури відкритих торгів на закупівлю: «Реконструкції будівлі їдальні інвентарний № 101310002 «Е» Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа інтернат № 1» Запорізької обласної ради, за адресою: 69096, вул.. Котельникова, 16, м.Запоріжжя» Згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (код ДК 021:2015- 45000000-7 Будівельні роботи)).

На електронному майданчику «Прозорро» 21 серпня 2021 року було опубліковано відповідне оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-08-21-000222-a, назва предмета закупівлі: «Реконструкції будівлі їдальні інвентарний № 101310002 «Е» Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа інтернат № 1» Запорізької обласної ради, за адресою: 69096, вул. Котельникова, 16, м.Запоріжжя» Згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (код ДК 021:2015- 45000000-7 Будівельні роботи), (посилання https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-08-21-000222-a).

Очікувана вартість предмета закупівлі: 5 838 978,00 UAH з ПДВ.

Протоколом розкриття тендерних пропозицій від 07 вересня 2021 року, найбільш економічно вигідною пропозицією визначено ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ», з ціновою пропозицією 5 743 682,42 UAH з ПДВ.

10 вересня 2021 року на електронному майданчику «Прозорро» було опубліковано повідомлення про намір укласти договір.

Та відповідно, 27 вересня 2021 року між Комунальним закладом «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа-інтернат №1» Запорізької обласної ради та ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» було укладено договір підряду № 09-27-Р.

Наказом Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 13.10.2021 № 592 «Про початок моніторингу закупівель» (посилання https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-08-21-000222-a), було почато на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, моніторинг процедури закупівлі UA-2021-08-21-000222-a: «Реконструкції будівлі їдальні інвентарний № 101310002 «Е» Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа інтернат № 1» Запорізької обласної ради, за адресою: 69096, вул. Котельникова, 16, м.Запоріжжя» Згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (код ДК 021:2015- 45000000-7 Будівельні роботи).

02 листопада 2021 року начальником управління Вахновською Оленою Василівною було затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівель UA-2021-08-21-000222-a (надалі висновок).

Згідно даного висновку, за результатами моніторингу установлено, що відповідно до вимог пункту 5 таблиці 3 додатку 2 до тендерної документації учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати довідку довільної форми про всі відкриті банківські рахунки учасника. При цьому, учасник ТОВ «Євробудкомплект» у складі тендерної пропозиції не надав довідку довільної форми про всі відкриті банківські рахунки учасника, чим не дотримався вимоги пункту 5 таблиці 3 додатку 2 до тендерної документації. Відповідно до абзацу 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає встановленим абзацом 1 частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства. Однак, на порушення вимог абзацу 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Євробудкомплект» як таку, що не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та уклав з ним договір.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку або аргументовані заперечення до висновку або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись з таким висновком, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку про повне задоволення позову, з наступних підстав.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, встановлені Законом України «Про публічні закупівлі».

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Частиною четвертою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначено статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

З наведеного вбачається, що Законом України «Про публічні закупівлі» визначено порядок призначення моніторингу, порядок та строки його проведення.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Суд повністю погоджується з доводами позивача, що фактично учасником ТОВ «Євробудкомплект» було виконано вимогу пункту 5 таблиці 3 додатку 2 до тендерної документації щодо повідомлення про відкриті банківські рахунки.

Так, учасником ТОВ «Євробудкомплект» у складі своєї пропозиції було надано довідку від 01.09.2021 №25/50 видану АТ «МОТОР - БАНК» про наявність поточного рахунку, та довідку від 31.08.2021 № 210831SU3260401 виданої Акціонерним товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про відкриття рахунку НОМЕР_1 , даний рахунок вказано й в інформації, яка містить контактні дані учасника. Крім того, цей рахунок вказано на фірмовому бланку ТОВ «ЕВРОБУДКОМПЛЕКТ» у всіх документах, які оприлюдненні на електронному майданчику.

Фактично, учасник процедури закупівель не «інформаційно», а «документально» підтвердив наявність рахунків в банківських установах.

Таким чином, надання таких документів дозволило замовнику встановити інформацію, яка відповідає вимогам тендерної документації замовника.

Таким чином, тендерна пропозиція учасника ТОВ «Євробудкомплект» повністю відповідала встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства, що в свою чергу не надавало підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Євробудкомплект».

Суд зазначає, що вказане не призвело до створення ситуації правової невизначеності та порушення замовником приписів закону.

Крім того, даний факт не вплинув на проведення процедури торгів в цілому та не призвів до негативних наслідків, що можна кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни.

Вказане також не призвело до не добросовісної конкуренції, не порушило відкритості та прозорості чи об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі, не дискримінувало учасників, та не сприяло корупційним діям і зловживанням.

Суд також зазначає, що відповідно до абзацу 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає встановленим абзацом 1 частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Однак, як встановлено судом, що підтверджено матеріалами справи, тендерна пропозиція учасника ТОВ «Євробудкомплект» повністю відповідала встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства.

Крім того, єдиним критерієм оцінки тендерних пропозиції є ціна з ПДВ (питома вага критерію 100%).

Зазначені у висновку відповідача невідповідності не могли також мати жодного впливу на результати закупівлі, який визначений за умовою найбільш вигідної ціни.

В свою чергу, згідно оскаржуваного висновку, за результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, відповідності вимогам Закону повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору про закупівлю та їх оприлюднення порушень не установлено.

Суд також звертає увагу на наступне.

В оскаржуваного висновку відповідач вимагає вжити заходів щодо розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України

При цьому мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003).

Вчинення державним органом всіх дій та прийняття всіх рішень за замовченням слугує виключно суспільному інтересу і в межах реалізації принципу належного врядування органи державної влади зобов`язані діяти послідовно.

З огляду на викладені обставини навіть в разі наявності викладеного порушення, якщо б воно мало місце бути, то зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору у даному випадку було б непропорційним.

Критерій "пропорційності" передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

У Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Конституційний Суд України визначає принцип пропорційності, в першу чергу, як процесуальну справедливість: «Обмеження конституційних прав повинно відповідати принципу пропорційності: інтереси забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та безпеки тощо можуть виправдати правові обмеження прав і свобод тільки в разі адекватності соціально обумовленим цілям».

Пропорційність - один із загальних принципів права Європейського співтовариства. Спочатку він був визнаний Судом ЄС, а згодом закріплений як загальний принцип в Угодах про утворення ЄС (зокрема, в ст.5 Договору про заснування Європейського співтовариства). У розгорнутому формулюванні він звучить так: для досягнення певної мети органи влади не можуть накладати на громадян зобов`язання, які перевищують установлені межі необхідності, що випливають з публічного інтересу.

Принцип пропорційності є універсальним і незмінним гарантом захисту основних прав і свобод людини за допомогою збалансованого обмеження прав і свобод та забезпечення гармонії в суспільстві

Вимога мінімальності державно-правового впливу на суспільні відносини означає, що засоби повинні бути якнайменш обтяжливими для суб`єктів права. В умовах правової держави заборона надмірного державного втручання у свободу особи розглядається як аксіоматична вимога: держава має право обмежувати право людини тільки тоді, коли це дійсно необхідно, і тільки в такому обсязі, в якому її заходи будуть співмірними з поставленою метою. Іншими словами, у цій сфері проголошується і діє принцип пропорційності (розмірності, адекватності).

Суд погоджується з доводами позивача, що оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога розірвати договір, з переможцем публічної закупівлі, призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів.

Виявлене під час моніторингу порушення, не знайшло свого підтвердження, та в разі, якщо таке порушення мало би місце, то жодним чином не вплинуло на проведення процедури торгів в цілому та не призвело до негативних наслідків, що можна кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 27 травня 2021 року, справа № 520/646/19.

Зазначена у висновку відповідача невідповідність не могла також мати жодного впливу на результати закупівлі, який визначений за умовою найбільш вигідної ціни. Захід реагування, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Однак, зауваження відповідача носить суто формальний характер та не знаходить свого підтвердження.

При цьому, судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних робіт і публічними інтересами.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно пп.3 п.3 вказаного Положення основними завданнями Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів. Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Ні вказаним Законом, ні Цивільним Кодексом України, ні Законом України Про публічні закупівлі, ні іншими нормативно-правовими актами безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Окрім того, відповідно до статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Тобто, відсутні як правові так і договірні підстави для розірвання укладеного договору позивачем та, як наслідок, право відповідача вимагати розірвання договору, оскільки в такому випадку відповідач вимагає від позивача вчинити дії в порушення закону та договірних умов.

Разом з тим Закон № 922-VIII визначає самостійні підстави недійсності договору, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, які, на думку суду є переліком порушень Закону № 922-VIII за наявності яких договір слід вважати недійсним.

Згідно положень ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі», договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

З урахуванням наведеного вище, слід дійти висновку, що правові підстави для розірвання договору - відсутні.

Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

У висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання договору.

Також, у висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні будь-які застереження щодо вартості робіт, тим самим підтверджено відповідність такої вартості ринковим цінам.

Запропонований відповідачем спосіб усунення недоліків вбачається незаконним, беззмістовним та позбавленим сенсу, оскільки наслідком матиме виключно втрати часові, матеріальні та ін., і який взагалі не впливає на зміст розміщеної закупівлі, єдиним критерієм відбору переможця якої є ціна.

При цьому, фактичні обставини справи свідчать про відповідність переможця торгів кваліфікаційним критеріям та вимогам, установлених ст.17 Закону № 922-VIII; підтвердження відповідності його тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установлених замовником.

Конституційний Суд України у рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст.2 КАС України).

Таким чином, оскаржувані висновок та вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання договору з суто формальної причини, яка не знайшла свого підтвердження, не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки, по-перше, суть "виявленого порушення" жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси; по-друге, задоволення вказаної вимоги органу Держаудитслужби призведе до настання несприятливих наслідків.

Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.01.2021 (справа № 160/12925/19), висловив правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Проводячи моніторинг процедури закупівлі та формуючи оскаржуваний висновок відповідач мав би дотримуватись балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямований моніторинг процедури закупівлі та прийнятий за його результатами висновок.

Таким чином суд приходить до висновку, що висновок Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Вінницькій області від 02 листопада 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-21-000222-a, складений на підставі моніторингу, проведеного на підставі Наказу Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 13.10.2021 № 592 «Про початок моніторингу закупівель», не відповідає критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Слід відзначити, що позивачем не були порушені принципи здійснення закупівель, визначені ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі», а також права та законні інтереси учасників публічної закупівлі. Крім того, жодним учасником результати публічної закупівлі оскаржено не було.

Визначене у висновку порушення є проявом надмірного формалізму з боку відповідача, оскільки визначальним у даній ситуації є можливість або неможливість здійснити перевірку відомостей, щодо притягнення або не притягнення учасника торгів або уповноваженої ним посадової особи на участь в процедурі закупівлі до відповідальності за корупційне порушення у цій сфері.

Таким чином, враховуючи викладене, за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі відповідач дійшов помилкового висновку про порушення позивачем законодавства про закупівлі.

У рішенні від 20.10.2011 року «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Згідно з пунктом 71 вказаного рішення державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, у своїх рішеннях зазначає, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість, якість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справі "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах "Онерїлдіз проти Туреччини", "Беєлер проти Італії"). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", "Ґаші проти Хорватії", "Трґо проти Хорватії"). Йдеться про дотримання принципу "належного урядування", який передбачає, що у разі, коли вирішується питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії", "Онерїлдіз проти Туреччини", "Москаль проти Польщі").

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень, крім того, що має бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України, зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36 від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно з статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Визначаючись щодо розподілу судових витрат суд виходив з того, що згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2379 грн.

Керуючись статтями 2, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа-інтернат №1» Запорізької обласної ради до Північного офісу Держаудитслужби, Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, про визнання протиправним та скасування висновку Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Вінницькій області від 02 листопада 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-21-000222-а, складений на підставі моніторингу, проведеного на підставі Наказу Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 13.10.2021 № 592 «Про початок моніторингу закупівель» задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. СІЧОВИХ СТРІЛЬЦІВ, будинок 18, ) в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Вінницькій області від 02 листопада 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-08-21-000222-a, складений на підставі моніторингу, проведеного на підставі Наказу Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 13.10.2021 № 592 «Про початок моніторингу закупівель».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. СІЧОВИХ СТРІЛЬЦІВ, будинок 18, ) на користь Комунального закладу «Запорізька спеціальна загальноосвітня школа-інтернат №1» Запорізької обласної ради () судові витрати в розмірі 2379 (дві тисячі триста сімдесят дев`ять) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 12.07.2022.

Суддя О.О. Артоуз