Справа № 520/1305/22
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2022-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
про залишення позовної заяви без розгляду
19 липня 2022 р. Справа №520/1305/22
ОСОБА_3 ( ОСОБА_2 ) через свого представника звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, Управління державної міграційної служби України в Миколаївській області, третя особа - Служба безпеки України, в якому просить суд:
- визнати та скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 13.03.2017 про скасування рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 28.10.2015 про оформлення набуття громадянства України відповідно до п.10 ст. 6 Закону України від 18.01.2021 «Про громадянство України» громадянину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- зобов`язати Управління державної міграційної служби України в Миколаївській області поновити стан чинності паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 02.12.2015 Центральним у м. Миколаєві Управлінням Державної міграційної служби України в Миколаївській області на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- зобов`язати Управління державної міграційної служби України в Миколаївській області здійснити дії щодо видалення з інформаційної системи підсистеми ФМ «Недійсні документи» ЄІАС УМП ДМС України інформації (відомостей) про недійсність паспорту громадянина України зразка 1994 року серії НОМЕР_2 , виданого 30.10.2015 Московським РВ ГУДМС України в Харківський області на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою від 21.02.2022 відкрито спрощене провадження у цій справі.
Відповідачем, Управлінням Державної міграційної служби України в Миколаївській області, за допомогою системи "Електронний суд" подано клопотання про застосування строків позовної давності, в якому він просить суд залишити позовну заяву без розгляду.
На підставі приписів ч.13 ст.171 КАС України ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.07.2022 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали. Ухвалу надіслано за допомогою системи "Електронний суд" у зв`язку з нездійсненням відправки поштової кореспонденції поштовим зв`язком, що пов`язано з дефіцитом поточних видатків суду. Ухвалу отримано представником позивача 11.07.2022.
Позивачем та її представником не надано до суду доказів, що свідчили б про усунення недоліків позову, встановлених ухвалою від 11.07.2022.
Суд вирішує питання про залишення позову без розгляду у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.
Так, в ухвалі від 11.07.2022 судом зазначено, що відповідно до приписів ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Позивачем такої заяви до суду не надано.
Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Стаття.122 КАС України визначає, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Судом встановлено, що у 2015 році ОСОБА_2 змінив прізвище та ім`я на ОСОБА_3 та 02.12.2015 отримав паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , оформлений Центральним РВ у м. Миколаєві УДМС України у Миколаївській області.
Рішенням Головного Управління державної міграційної служби України в Харківській області від 13.03.2017 скасовано рішення про набуття громадянства України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Киргизької Республіки, який документований паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , оформленим 30.10.2015 Московським РВ у м. Харкові ГУДМС України в Харківській області.
У 2017 році Центральним РВ у м. Миколаєві УДМС України в Миколаївській області внесено до Інформаційної Підсистеми «Недійсні документи» ЄІАС УМП інформацію про недійсність паспорта серії НОМЕР_1 , оформленим Центральним РВ у м. Миколаєві УДМС України у Миколаївській області на ім`я ОСОБА_3 .
До адміністративного суду позивач звернувся у січні 2022 року - з порушенням шестимісячного строку звернення до суду для оскарження індивідуального акту.
У доданому до позовної заяви клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивачем не наведено достатніх підстав, які суд може вважати поважними причинами пропуску строку звернення до суду з цим позовом, зокрема з урахуванням того, що протягом п`яти років позивач нібито не знав про недійсність виданого йому паспортного документа.
У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).
Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").
Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.
Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.
Пунктом 15 ст.171 КАС України визначено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Відповідно до приписів п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього кодексу.
Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Враховуючи вищевикладене та факт неусунення позивачем недоліків позову, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України..
Відповідно до частин 3-4 статті 240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.
Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 9, 161, 171, 229, 240, 243, 247, 248, 257, 294, 295, 297 КАС України, суд, -
Заяву Управління Державної міграційної служби України в Миколаївській області про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 19 липня 2022 року.

Суддя О.Г. Котеньов