Справа № 320/13923/20
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2022-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2022 року № 320/13923/20

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лапія С.М.,

за участі: секретаря судового засідання Борисенко М.В.,

позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника позивачів Гук Н.В.,

представника відповідача Горбатюк І.М.,

третьої особи ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом гр. ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_2 до Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа: головний архітектор проекту ОСОБА_4 , про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулися гр. ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_2 з позовом, у якому просять:

- визнати протиправним та скасувати рішення Боярської міської ради від 25.06.2020 № 68/2547 Про затвердження генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області;

- визнати протиправним та скасувати рішення Боярської міської ради від 16.10.2020 № 70/2706 Про затвердження плану зонування території міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

На обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що відповідачем протиправно не було враховано їх зауваження та пропозиції щодо заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, що у свою чергу призвело до порушення встановленого законом порядок прийняття оскаржуваних рішень.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.12.2020 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.02.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2021 провадження у справі зупинено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.09.2021 скасовано ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2021, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 призначено судове засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.06.2022 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи у судовому засіданні.

Позивачі та їх представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Третя особа у судовому засіданні проти позову заперечила та просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Судом встановлено, що позивачі проживають у м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

Рішенням від 07.02.2019 № 54/1851 Боярська міська рада Києво-Святошинського району Київської області вирішила розробити генеральний план міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

Між ВК Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області (замовник) та ДП «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» (виконавець) укладено договір на виконання містобудівної документації від 10.04.2019 № 2019-17/102.

Боярська міська рада Києво-Святошинського району Київської області 24.10.2019 оприлюднила заяву про визначення обсягу звіту СЕО до проекту генерального плану та повідомлення про оприлюднення цієї заяви.

Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області містить інформацію про:

1. Замовник.

2. Вид та основні цілі документа державного планування (далі-ДДП), його зв`язок з іншими ДДП.

3. Якою мірою документ державного планування визначає умови для реалізації видів діяльності або об`єктів, щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля (у тому числі щодо визначення місцезнаходження, розміру, потужності або розміщення ресурсів).

4. Ймовірні наслідки, зокрема:

-для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

-для територій з природоохоронним статусом;

-транскордонні наслідки для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.

5. Виправдані альтернативи, які необхідно розглянути, у тому числі якщо ДДП не буде затверджено.

6. Дослідження, які необхідно провести, методи і критерії, що використовуватимуться під час стратегічної екологічної оцінки.

7. Заходи, які передбачається розглянути для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування.

8. Пропозиції щодо структури та змісту звіту про стратегічну екологічну оцінку.

9. Орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, та строки їх подання.

До Боярської міської ради 04.11.2019 від мешканців міста Боярки надійшли зауваження та пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки.

У зверненні мешканці просили врахувати наступні фактори:

- зменшення території для рекреації, і отже - збільшення антропогенного навантаження на територію парку за рахунок мешканців міста, які оселяться в побутових житлових будинках на території глибоко інтегрованої в масив зелених насаджень парку;

- дослідити зміни якості парку як об`єкту, що продукує кисень, поглинає пил та шум;

- врахувати, як це вплине на ущільнення ґрунту, на запилення, задимлення, світлове та шумове забруднення території, на природні та рекреаційні якості парку;

- дослідити зміни температури та вологості повітря в усі сезони, забрудненість повітря газами від автотранспорту та підвищеної людської життєдіяльності у зв`язку з пропонованим розміщенням житлового комплексу та багатоповерхового паркінгу;

- врахувати, як це вплине на водний режим території (доступність води для рослинності та тваринного світу), на природні якості парку;

- врахувати, як забудова вплине на освітлення парку які його частини зазнають затінення, як це вплине на природні якості парку;

- дослідити зазначені зміни якості парку як об`єкту, який є оселищем для осілих та мігруючих птахів, інших представників живої природи;

- дослідити, як забудова вплине на естетичну цінність парку;

- оскільки в парку громадяни мають можливість задовольнити естетичні потреби у спогляданні флори та фауни, покращити здоров`я, позбавитись психологічного стресу, поспілкуватись одне з одним врахувати цінність парку для психічного здоров`я людини;

- врахувати, що парк має особливе значення для людей, які не можуть користуватись іншими локаціями через обмежені можливості фінансові або фізичні у пересуванні містом матерів з дітьми на візочках, підлітків, людей з обмеженою мобільністю через вік або здоров`я тощо;

- яким чином мешканцям буде компенсовано втрату можливості організовано займатись фізичною культурою адже на цих ділянках раніше систематично планувалась побудова спортивного комплексу;

- оцінити сукупний вплив перерахованих факторів на фізичне та психічне здоров`я учнів, які у великій кількості щодня йдуть до ліцею «Престиж» (ЗОШ № 5) вздовж парку та безпосередньо через парк;

- оцінити сукупний вплив перерахованих факторів на фізичне та психічне здоров`я існуючого населення, яке користується парком для відпочинку;

- оцінити сукупний вплив перерахованих факторів на фізичне та психічне здоров`я населення, хто проживає в межах пішохідної досяжності до парку;

- врахувати, на які прилеглі до парку території буде розповсюджуватися вищезазначені впливи;

- вищезазначені впливи мають бути оцінені в розрізі сезонів року;

- описати ці впливи в середньостроковій та довгостроковій перспективі;

- розглянути альтернативні варіанти відмова від житлової забудови/відмова від будь-якої забудови, будівництво спортивного комплексу, об`єкту культурного призначення, закладу харчування;

- описати, яким чином БМР буде стежити та запобігати шкоді навколишньому середовищу та здоров`ю мешканців;

- надати резюме у форматі, зрозумілому для широкої аудиторії.

Листом від 03.12.2019 № 02-5/БЗ/49-1136.2 «Про зауваження та пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки» відповідач повідомив, що зауваження та пропозиції, викладені у зверненні, стосуються не заяви про визнання обсягу стратегічної екологічної оцінки, а звіту про стратегічну екологічну оцінку, матеріали якого ще не були оприлюднені відповідно до ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку».

Крім того, гр. ОСОБА_1 07.11.2019 звернулася до Боярської міської ради із зауваженнями та пропозиціями щодо заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки від 24.10.2019.

Як зазначає позивачка у зверненні, 24 жовтня на сайті міської ради з`явилася заява про визначення обсягу дослідження стратегічної екологічної оцінки (CEO) нового Генерального плану міста. З огляду на те, що замовник забезпечує складання звіту про CEO після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу CEO та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону, просимо у Звіті із CEO відповідні розділи викласти із врахуванням такого:

1. Під час опису змісту та основних цілей документа державного планування (Генплану) та його зв`язок з іншими документами державного планування - викласти у формі порівняльної таблиці. У таблиці співставити цілі, викладені у національних документах стратегічного планування, в чинній стратегії розвитку Київської області, стратегії розвитку м. Боярка та прилеглих територій, в Проекті Генплану від 2017 (проектовано Діпромісто) та Проекті Генплану від 2019 (проектовано НДПІ містобудування).

2. Під час опису характеристики поточного стану довкілля, у тому числі здоров`я населення, та надати прогнозні зміни цього стану, якщо документ державного планування не буде затверджено (нульовий варіант) - надати посилання на джерела, які містять цю інформацію за адміністративними даними, статистичну інформацію, а також, за відсутності такої інформації - провести нові дослідження щодо:

- стану атмосферного повітря, зокрема - на забруднюючі речовини, які утворюються промисловістю, автотранспорту та внаслідок діяльності населення;

- шумового забруднення;

- показники кількості озелення, та оцінити дінаміку цих показників за умови незатвердження документу державного планування, та як буде збережено режим зелених зон в межах закріплених за ними територій;

- стан біорізноманіття;

- забезпечення гігієни територій, обсяги утворення та переробки побутових, будівельних та промислових відходів; поводження з відходами IIII класів небезпеки;

- стан каналізації та споруд зливної каналізації, ефективність роботи очисних споруд;

- забруднення водних об`єктів скидами забруднюючих речовин промисловими підприємствами, підприємствами ЖКГ, лікарнями;

- рівень захворюваності (за віком та классом хвороб);

- рівень екологічної культури представників влади, бізнесу та населення;

- комфорт пересування в межах міста, та до місць роботи мешканців міста.

3. Під час опису характеристики стану довкілля, умов життєдіяльності населення та стану його здоров`я на територіях, які, ймовірно, зазнають впливу - надати прогнозні зміни цього стану, з посиланням на джерела, які містять цю інформацію (за адміністративними даними, статистична інформацію, провести нові дослідження), якщо документ державного планування буде затверджено:

- навести порівняльні таблиці зміни площ та цільового використання земельних ділянок за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень;

- зміни стану атмосферного повітря, зокрема, на забруднюючі речовини, які будуть утворюватися промисловістю, автотранспортом та внаслідок діяльності населення;

- зміни шумового забруднення;

- зміни показників кількості озелення, та оцінити дінаміку цих показників;

- стан біорізноманіття;

- забезпечення гігієни територій, обсяги утворення та переробка побутових, будівельних та промислових відходів; поводження з відходами IIII класів небезпеки;

- стан каналізації та споруд зливної каналізації, ефективність роботи очисних споруд;

- забруднення водних об`єктів скидами забруднюючих речовин промисловими підприємствами, підприємствами ЖКГ, лікарнями;

- рівень захворюваності (за віком та классом хвороб);

- рівень екологічної культури представників влади, бізнесу та населення;

- комфорт пересування в межах міста, та до місць роботи мешканців міста.

4. Під час опису екологічних проблем, у тому числі ризиків впливу на здоров`я населення, які стосуються Генерального плану,- навести таблицю всіх територій, які зазнають впливів (із зазначенням інформації за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень). Кожен з об`єктів, який здійснює такі впливи, має бути винесений окремим пунктом.

5. Під час опису зобов`язання у сфері охорони довкілля, у тому числі пов`язані із запобіганням негативному впливу на здоров`я населення, встановлені на міжнародному, державному та інших рівнях, що стосуються документа державного планування, а також шляхи врахування таких зобов`язань під час підготовки документа державного планування - зазначити у таблиці всі чинні на сьогодні акти, зобов`язання, стратегії які застосовні для Боярської міської ради.

6. Описати наслідки для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, у тому числі

вторинних, кумулятивних, синергічних, коротко-, середньо- та довгострокових (1, 3-5 та 10- 15 років, 50-100 років, відповідно), постійних і тимчасових, позитивних і негативних наслідків - з описом методів за якими були зроблені обчислення. Підготувати таблиці чи схеми, які деталізуватимуть наростання проблем, показуватимуть взаємозв`язки між цими проблемами, а також визначатимуть шляхи рішень. Наприклад, зростання/зменшення інтенсивності опадів, неефективність міської каналізації у зв`язку з цим, можна вирішувати шляхом прокладання нових каналізацій, або збільшення територій озелення, які поглинатимуть зайву воду. Інший приклад - зменшення кількості щорічних опадів та осушення територій спричинить всихання зелених насаджень. Збільшення кількості машин сприяє забрудненню повітря, забрудненню поверхневих вод, коркам на дорогах - можна вирішити шляхом облаштування зручної та ефективної мережі громадського транспорту.

Особливу увагу звернути на зелені території в межах міста, які є острівцями для відновлення довкілля та відновлення здоров`я людей, оцінити доступність зелених зон для мешканців міста (в межах пішохідної досяжності та безоплатності) - як альтернатива платному відпочинку, тому такі території повинні розвиватися як місця безкоштовної рекреації для всіх мешканців міста.

7. Під час опису заходів, яких передбачається вживати для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування - наведіть таблицю, в якій з однієї сторони - перелік можливих негативних, а також позитивних наслідків, з другої сторони - заходи, яких буде вжито для ліквідації негативних наслідків.

8. Під час опису обґрунтування вибору виправданих альтернатив, що розглядалися, надайте опис способу, в який здійснювалася стратегічна екологічна оцінка. Зокрема - викласти - яким чином розглядались різні варіанти групування об`єктів за категоріями ландшафтного планування у просторі (промзони, об`єкти поводження з відходами, транспортна мережа, житлова забудова, зелені зони, об`єкти соціальної інфраструктури) - та як проводилось оцінювання альтернатив такого розміщення.

9. Під час опису заходів, передбачених для здійснення моніторингу наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення - підготувати таблиці моніторингу із зазначенням органів та установ, які генерують відповідні показники та джерела отримання відповідної інформації. Зазначити, як буде організовано моніторинг показників та аналіз отриманої інформації, хто буде відповідати за регулярне звітування та хто у БМР буде планувати та здійснювати заходи по зменшенню/усуненню/запобіганню негативних впливів.

11. Підготувати резюме нетехнічного характеру інформації (передбаченої пунктами 1-9 частини 2 статті 11 Законом про CEO), розраховане на широку аудиторію.

Листом від 06.12.2019 №02-5/БЗ/49-1155.2 Боярська міська рада повідомила, що зауваження та пропозиції, викладені у зверненні, стосуються не заяви про визнання обсягу стратегічної екологічної оцінки, а звіту про стратегічну екологічну оцінку, матеріали якого ще не були оприлюднені відповідно до ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку».

Відповідачем направлено листа від 25.10.2019 № 02-10/3302-06 до Департаменту екології та природних ресурсів КОДА, у якому він просив з метою визначення обсягу СЕО проекту містобудівної документації, у тому числі обсягу досліджень, методів екологічної оцінки, рівня деталізації інформації, що має бути включена до звіту про СЕО, розглянути заяву про визначення обсягу СЕО проекту генерального плану та надати свої зауваження та пропозиції.

Листом від 05.11.2019 № 33.04/4451-2019 Департамент охорони здоров`я КОДА повідомив відповідачу, що у Департаменті відсутні пропозиції та зауваження до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області. Додатково повідомив, що для отримання інформації щодо стану здоров`я населення пропонують звернутися до КЗ КОР «Київський обласний центр медичної статистики».

Відповідачем направлено до КЗ КОР «Київський обласний центр медичної статистики» листа від 07.11.2019 №02-10/34-74-06 щодо надання статистичної інформації стосовно стану здоров`я населення, що проживає в м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

Листом КЗ КОР «Київський обласний центр медичної статистики» від 15.11.2019 № 376 надано Боярській міській раді Києво-Святошинського району Київської області статистичну інформацію щодо стану здоров`я населення, що проживає в м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.

Боярська міська рада Києво-Святошинського району Київської області 13.12.2019 оприлюднила повідомлення про оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку та початок громадського обговорення з 13.12.2019 по 13.01.2020.

Рішенням Боярської міської ради від 25.06.2020 №68/2547 «Про затвердження генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області» затверджено генеральний план міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області, розроблений Державним підприємством «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування».

Щодо визначення обсягу звіту СЕО проекту плану зонування міста Боярка, то судом встановлено, що заява про визначення обсягу СЕО плану зонування відповідачем розміщена на офіційному веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 30.06.2020 № 10.

Повідомлення про оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку проекту плану зонування було оприлюднено на веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 07.08.2020 № 12 (29) та «Новий день» від 01.08.2020 № 12 (9412).

Рішенням Боярської міської ради від 16.10.2020 №70/2706 «Про затвердження плану зонування території міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області» затверджено план зонування території міста Боярка.

Позивачі, вважаючи оскаржувані рішення протиправними, звернутися до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися, суд зазначає таке.

Згідно ст. 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймаються на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради.

Згідно до ч. 2 ст. 4 Європейської хартії місцевого самоврядування органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу.

Відповідно до п. 42 ч. 1 ст. 26 ЗУ «Про місцеве самоврядування» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується, зокрема, затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Згідно ст. 5 ЗУ «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені:

розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил;

розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів;

раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок;

охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів;

урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій;

урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва;

інформування через засоби масової інформації громадян про плани перспективного розвитку територій і населених пунктів, розміщення важливих містобудівних об`єктів;

участь громадян, об`єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об`єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій;

захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про основи містобудування» містобудівна документація - затверджені текстові і графічні матеріали, якими регулюється планування, забудова та інше використання територій.

Містобудівна документація є основою для:

вирішення питань раціонального використання територій, регулювання розселення;

підготовки обґрунтованих пропозицій щодо встановлення та зміни меж населених пунктів;

підготовки вихідних даних для розробки землевпорядної документації;

вирішення питань щодо розташування та проектування нового будівництва, здійснення реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів містобудування та упорядкування територій;

вирішення питань щодо вилучення (викупу), передачі (надання) земельних ділянок у власність чи користування громадян та юридичних осіб.

Розробка містобудівної документації здійснюється проектними організаціями, іншими юридичними особами, які мають ліцензії на виконання відповідних робіт, що видаються в порядку, встановленому законодавством.

Види, склад, порядок розробки та затвердження містобудівної документації визначаються законодавством. Порядок проведення експертизи містобудівної документації визначається Кабінетом Міністрів України.

Зміни до містобудівної документації вносяться рішенням органу, який затвердив містобудівну документацію, за поданням відповідного спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури.

Згідно до ч.ч. 1-3 ст. 17 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У разі якщо територія територіальної громади не обмежується територією одного населеного пункту, генеральні плани населених пунктів у межах такої громади розробляються у складі комплексного плану або включаються до нього як складові відповідно до статті 16-1 цього Закону. Положення генеральних планів таких населених пунктів мають узгоджуватися з іншими положеннями комплексного плану.

Генеральні плани населених пунктів, включення до складу комплексного плану або необхідність розроблення яких не встановлена рішенням про затвердження комплексного плану, не розробляються. Планувальні рішення генеральних планів таких населених пунктів включаються до складу комплексного плану. Обсяг таких планувальних рішень затверджується Кабінетом Міністрів України.

Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення), яке складається і затверджується замовником за погодженням з розробником.

Обов`язковою складовою генерального плану населеного пункту є план зонування території цього населеного пункту.

Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Розробником генерального плану населеного пункту може бути суб`єкт господарювання, який має право здійснювати розроблення містобудівної документації відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність" та документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Генеральні плани населених пунктів можуть поєднуватися з детальними планами всієї території населених пунктів або її частин.

Відповідно до ч. 6 ст. 17 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Згідно ч. 14, ч. 16, ч. 17 ст. 17 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.

Генеральні плани міст підлягають обов`язковій експертизі містобудівної документації. Проведення експертизи містобудівної документації генеральних планів сіл та селищ може здійснюватися за рішенням замовників.

Порядок проведення експертизи містобудівної документації визначається Кабінетом Міністрів України.

Генеральні плани населених пунктів підлягають стратегічній екологічній оцінці.

Відповідно до ст. 18 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Зонування території здійснюється з дотриманням таких вимог:

1) урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території;

2) виділення зон обмеженої містобудівної діяльності;

3) відображення існуючої забудови територій, інженерно-транспортної інфраструктури, а також основних елементів планувальної структури територій;

4) урахування місцевих умов під час визначення функціональних зон;

5) установлення для кожної зони дозволених і допустимих видів використання територій для містобудівних потреб, умов та обмежень щодо їх забудови;

6) узгодження меж зон з межами територій природних комплексів, смугами санітарно-захисних, санітарних, охоронних та інших зон обмеженого використання земель, червоними лініями;

7) відображення меж прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів;

8) відображення обмежень (у тому числі меж) використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України.

Параметри використання території та будівель, запропонованих для розташування у межах декількох земельних ділянок або окремої земельної ділянки, зокрема функціональне призначення, граничні поверховість та площа забудови, можливе розміщення на ділянці, є обов`язковими для врахування під час зонування відповідної території.

Перелік зазначених параметрів визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Внесення змін до плану зонування території допускається за умови їх відповідності генеральному плану населеного пункту.

Склад, зміст, порядок розроблення плану зонування території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

За порушення вимог, встановлених планом зонування території, фізичні та юридичні особи несуть відповідальність відповідно до закону.

План зонування території затверджується на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання.

План зонування території не підлягає експертизі.

Згідно ст. 8 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (відповідні підрозділи з питань охорони навколишнього природного середовища та з питань охорони здоров`я), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони здоров`я у межах своєї компетенції:

1) надають зауваження і пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування місцевого та регіонального рівнів;

2) надають зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку;

3) забезпечують інформування та участь громадськості у випадках, передбачених статтею 15 цього Закону;

4) залучають інші органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування, спеціалістів і науковців до консультацій, що проводяться відповідно до статті 13 цього Закону;

5) вживають заходів з усунення негативних наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, зумовлених виконанням документа державного планування;

6) здійснюють інші повноваження, визначені цим Законом та іншими актами законодавства.

Відповідно до ст. 9 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» етапами стратегічної екологічної оцінки є:

1) визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки;

2) складання звіту про стратегічну екологічну оцінку;

3) проведення громадського обговорення та консультацій у порядку, передбаченому статтями 12 та 13 цього Закону, транскордонних консультацій у порядку, передбаченому статтею 14 цього Закону;

4) врахування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій;

5) інформування про затвердження документа державного планування;

6) моніторинг наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку, результати громадського обговорення та консультацій, проведених згідно із статтями 12 та 13 цього Закону, а також результати транскордонних консультацій, проведених відповідно до статті 14 цього Закону, враховуються в документі державного планування.

Згідно ст. 10 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» стратегічна екологічна оцінка здійснюється у процесі розроблення документа державного планування до його подання для затвердження. Здійснення стратегічної екологічної оцінки забезпечує замовник.

Для визначення обсягу досліджень, методів екологічної оцінки, рівня деталізації інформації, що має бути включена до звіту про стратегічну екологічну оцінку, та необхідності здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, замовник подає заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у статтях 6 та 7 цього Закону, - щодо документа державного планування загальнодержавного рівня або до органів, зазначених у статті 8 цього Закону, - щодо документа державного планування місцевого та регіонального рівнів і оприлюднює її в порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, з метою одержання та врахування пропозицій і зауважень громадськості.

Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки повинна містити інформацію про:

1) замовника;

2) вид та основні цілі документа державного планування, його зв`язок з іншими документами державного планування;

3) те, якою мірою документ державного планування визначає умови для реалізації видів діяльності або об`єктів, щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля (у тому числі щодо визначення місцезнаходження, розміру, потужності або розміщення ресурсів);

4) ймовірні наслідки:

а) для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

б) для територій з природоохоронним статусом;

в) транскордонні наслідки для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

5) виправдані альтернативи, які необхідно розглянути, у тому числі якщо документ державного планування не буде затверджено;

6)дослідження, які необхідно провести, методи і критерії, що використовуватимуться під час стратегічної екологічної оцінки;

7)заходи, які передбачається розглянути для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування;

8) пропозиції щодо структури та змісту звіту про стратегічну екологічну оцінку;

9) орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, та строки їх подання.

Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та (за наявності) проект документа державного планування оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості. Замовник повідомляє громадськість про оприлюднення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та (за наявності) проекту документа державного планування у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 12 цього Закону, та забезпечує вільний доступ громадськості до цих документів протягом усього строку громадського обговорення, визначеного частиною п`ятою цієї статті.

Строк громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки встановлюється замовником і не може становити менш як 15 днів з дня її оприлюднення.

Органи, зазначені у статтях 6 та 7 цього Закону, - щодо проектів документів державного планування загальнодержавного рівня, та органи, зазначені у статті 8 цього Закону, - щодо проектів документів державного планування місцевого та регіонального рівнів надають у письмовій формі свої зауваження і пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки у строк, що не перевищує 15 днів з дня отримання такої заяви. За відсутності письмових зауважень і пропозицій протягом зазначеного строку замовник самостійно визначає обсяг досліджень та рівень деталізації інформації, що має бути включена до звіту про стратегічну екологічну оцінку.

Органи, зазначені у статтях 6 та 7 цього Закону, - щодо документа державного планування загальнодержавного рівня, та органи, зазначені у статті 8 цього Закону, - щодо документа державного планування місцевого та регіонального рівнів розглядають заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, в якій передбачена необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, приймають рішення про необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки цих змін, про що повідомляють заявника у письмовій формі у строк, визначений частиною шостою цієї статті.

Підставою для прийняття рішення про необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, є критерії визначення наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, затверджені органом, зазначеним у статті 6 цього Закону.

Якщо замовник на підставі рекомендацій, передбачених частиною сьомою цієї статті, приймає рішення про нездійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, він оприлюднює таке рішення разом з його обґрунтуванням у порядку, передбаченому статтею 16 цього Закону.

Відповідно до ст. 11 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку складається до затвердження документа державного планування та містить з урахуванням змісту і рівня деталізації документа державного планування, сучасних знань і методів оцінювання таку інформацію:

1) зміст та основні цілі документа державного планування, його зв`язок з іншими документами державного планування;

2) характеристику поточного стану довкілля, у тому числі здоров`я населення, та прогнозні зміни цього стану, якщо документ державного планування не буде затверджено (за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень);

3) характеристику стану довкілля, умов життєдіяльності населення та стану його здоров`я на територіях, які ймовірно зазнають впливу (за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень);

4) екологічні проблеми, у тому числі ризики впливу на здоров`я населення, які стосуються документа державного планування, зокрема щодо територій з природоохоронним статусом (за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень);

5) зобов`язання у сфері охорони довкілля, у тому числі пов`язані із запобіганням негативному впливу на здоров`я населення, встановлені на міжнародному, державному та інших рівнях, що стосуються документа державного планування, а також шляхи врахування таких зобов`язань під час підготовки документа державного планування;

6) опис наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, у тому числі вторинних, кумулятивних, синергічних, коротко-, середньо- та довгострокових (1, 3-5 та 10-15 років відповідно, а за необхідності - 50-100 років), постійних і тимчасових, позитивних і негативних наслідків;

7) заходи, що передбачається вжити для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування;

8) обґрунтування вибору виправданих альтернатив, що розглядалися, опис способу, в який здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, у тому числі будь-які ускладнення (недостатність інформації та технічних засобів під час здійснення такої оцінки);

9) заходи, передбачені для здійснення моніторингу наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

10) опис ймовірних транскордонних наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення (за наявності);

11) резюме нетехнічного характеру інформації, передбаченої пунктами 1-10 цієї частини, розраховане на широку аудиторію.

Звіт про стратегічну екологічну оцінку підписується всіма його авторами (виконавцями) із зазначенням їхньої кваліфікації.

У складі містобудівної документації звітом про стратегічну екологічну оцінку для проектів містобудівної документації є розділ "Охорона навколишнього природного середовища", який має відповідати вимогам частини другої цієї статті.

Відповідно до ст. 12 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» замовник своєчасно забезпечує можливості для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування, за умови доступності для розгляду всіх альтернативних варіантів.

Проект документа державного планування та звіт про стратегічну екологічну оцінку оприлюднюються на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості.

Про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку громадськість повідомляє замовник.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку публікується у друкованих засобах масової інформації (не менш як у двох), визначених замовником, та розміщується на офіційному веб-сайті замовника. Замовник забезпечує розміщення повідомлення та доступ до проекту документа державного планування і звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом усього строку громадського обговорення, визначеного відповідно до частини шостої цієї статті.

Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку повинно містити інформацію про:

1) повну назву документа державного планування, що пропонується, та стислий виклад його змісту;

2) орган, що прийматиме рішення про затвердження документа державного планування;

3) передбачувану процедуру громадського обговорення, у тому числі:

а) дату початку та строки здійснення процедури;

б) способи участі громадськості (надання письмових зауважень і пропозицій, громадські слухання тощо);

в) дату, час і місце проведення запланованих громадських слухань (у разі проведення);

г) орган, від якого можна отримати інформацію та адресу, за якою можна ознайомитися з проектом документа державного планування, звітом про стратегічну екологічну оцінку та екологічною інформацією, у тому числі пов`язаною зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування;

ґ) орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, його поштову та електронну адреси та строки подання зауважень і пропозицій;

д) місцезнаходження наявної екологічної інформації, у тому числі пов`язаної зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування;

4) необхідність проведення транскордонних консультацій щодо проекту документа державного планування.

Строк громадського обговорення встановлюється замовником і не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення повідомлення, передбаченого частиною четвертою цієї статті.

Громадськість у межах строку громадського обговорення має право подати замовнику в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку. Усі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду замовником. За результатами розгляду замовник враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє. Пропозиції і зауваження, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку з метою одержання зауважень і пропозицій не виключає можливості проведення в порядку, передбаченому законодавством, громадських слухань, будь-яких інших форм публічного громадського обговорення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.

За результатами громадського обговорення замовник готує довідку про громадське обговорення, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення), а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються протокол громадських слухань (у разі проведення) та отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про громадське обговорення є публічною інформацією.

Громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Згідно ст. 21 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

При вирішенні відповідно до Закону України "Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності" питань відчуження для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у власності фізичних або юридичних осіб, громадські слухання не проводяться.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити:

1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;

3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія.

До складу погоджувальної комісії входять:

1) посадові особи замовника містобудівної документації;

2) представники органу земельних ресурсів, природоохоронного і санітарно-епідеміологічного органу, органу містобудування та архітектури, охорони культурної спадщини та інших органів;

3) представники професійних об`єднань та спілок, архітектори, науковці;

4) уповноважені представники громадськості, які обираються під час громадських слухань. Кількість представників громадськості має становити не менш як 50 відсотків і не більш як 70 відсотків загальної чисельності комісії.

Головою погоджувальної комісії є посадова особа замовника містобудівної документації.

Погоджувальна комісія протягом двох тижнів після її утворення розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень).

Засідання погоджувальної комісії є правомочним, якщо у ньому взяли участь не менш як дві третини її членів (з них не менше половини - представники громадськості).

Рішення погоджувальної комісії оформлюється протоколом.

У разі неможливості врегулювати спірні питання між сторонами погоджувальною комісією остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті замовником містобудівної документації рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.

Особи, які оприлюднюють проекти містобудівної документації на місцевому рівні, є відповідальними за їх автентичність.

Фінансування заходів щодо врахування громадських інтересів здійснюється за рахунок замовників містобудівної документації.

Порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.

Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку» проект документа державного планування, звіт про стратегічну екологічну оцінку та повідомлення про оприлюднення цих документів подає замовник (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у статтях 6 та 7 цього Закону.

Проект документа державного планування місцевого та регіонального рівнів, звіт про стратегічну екологічну оцінку та повідомлення про оприлюднення цих документів подає замовник (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у статті 8 цього Закону.

Органи, зазначені у статтях 6, 7 та 8 цього Закону, після отримання проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом п`яти робочих днів розміщують повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування на своєму офіційному веб-сайті із зазначенням замовника та у строк, що не перевищує 30 днів з дня отримання, подають замовнику в письмовій формі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.

У разі неподання таких зауважень і пропозицій протягом зазначеного строку вважається, що зауваження і пропозиції відсутні.

За необхідності органи, зазначені у статтях 6, 7 та 8 цього Закону, можуть залучати інші органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування, спеціалістів і науковців до консультацій у строки, які не перевищують строк подання зауважень і пропозицій, передбачений частиною третьою цієї статті.

Усі зауваження і пропозиції, одержані протягом встановленого у цій статті строку, підлягають обов`язковому розгляду замовником. За результатами розгляду замовник враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.

За результатами консультацій замовник готує довідку про консультації, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, подані відповідно до цієї статті, а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про консультації є публічною інформацією.

З матеріалів справи слідує, що заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки була розміщена на офіційному веб-порталі Боярської міської ради та в газеті «Боярка-інформ» № 13 від 24.10.2019, повідомлення про оприлюднення звіту про СЕО проекту Генплану та початок процедури розгляду і врахування зауважень та пропозицій громадськості розміщено в газеті «Боярка-інформ» від 13.12.2019 № 16, заява про визначення обсягу СЕО плану зонування відповідачем розміщена на офіційному веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 30.06.2020 № 10, повідомлення про оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку проекту плану зонування було оприлюднено на веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 07.08.2020 № 12 (29) та «Новий день» від 01.08.2020 № 12 (9412), тобто, з дотриманням строків, передбачених статтею 21 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також матеріалами справи та поясненнями третьої особи підтверджено обставини розгляду та врахування зауважень та пропозицій громадськості, зокрема позивачів.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем дотримано процедуру розроблення містобудівної документації, яка визначена ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком №290.

При цьому наведені обставини в сукупності спростовують доводи позивачів, якими вони обґрунтовують заявлений позов.

У взаємозв`язку з наведеним суд вважає, що оскаржувані рішення прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Разом з тим, суд вважає за необхідне також зазначити наступне.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Положеннями ч.1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.

У свою чергу, Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в своєму рішенні від 14.12.2011 №19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Це означає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Таким чином суд вважає, що таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи - позивача з боку відповідача, яка стверджує про їх порушення.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Оскаржувані рішення у даній справі є нормативно-правовими актами. Відповідно до визначення, що міститься в статті 4 КАС України - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Положеннями ч. 2 ст. 264 КАС України передбачено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Разом з тим, матеріали справи не містять жодного доказу порушення прав позивачів спірним рішенням на момент їх звернення до суду.

На момент прийняття рішення у справі відсутні будь-які належні та допустимі докази того, що безпосередньо позивачі зазнали втручання в свої права внаслідок прийняття оскаржуваних рішень, або вони спричинили суттєвий негативний вплив саме на позивачів, чи вони зазнали реальної шкоди.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 12.06.2018 у справі №826/4406/16 та від 15.08.2019 №1340/4630/18.

При цьому Верховний Суд наголосив, що саме з`ясування питання порушених прав, свобод чи інтересів позивача передує розгляду питання щодо правомірності (законності) рішення, яке оскаржується. Відсутність порушення прав, свобод чи інтересів позивачів є підставою для відмови у задоволенні позову незалежно від правомірності чи неправомірності такого рішення.

За відсутності бодай одного випадку реального порушення прав, свобод чи інтересів позивачів спірним рішенням відповідача відсутніми є й підстави для задоволення позову.

За приписами частин п`ятої, шостої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлено, що в позові позивачі взагалі не навели доводів, які саме їх права, свободи чи інтереси порушені оскаржуваними рішеннями відповідача. Натомість, в процесі судового розгляду, позивачами наводилися абстракті доводи про порушення їх прав, свобод чи інтересів, без зазначення жодного обґрунтування негативного впливу оскаржуваних рішень на їх конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси.

При цьому, незгода позивачів з оскаржуваними рішеннями не є тотожним порушенню права, свободи чи інтересу.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що відповідач виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування. Натомість, позивачами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, а наведені ними доводи спростовані в процесі судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Посилання позивачів на те, що зауваження та пропозиції стосувалися заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та при цьому не були враховані відповідачем, суд оцінює критично, оскільки заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки відповідає ч. 3 ст. 10 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку».

Крім цього, у зауваженнях та пропозиціях від 07.11.2019 зазначено, що позивачка просить при укладанні Звіту про СЕО слідувати методичним рекомендаціям із здійснення СЕО для ДДП.

Також вказано, що у складі містобудівної документації звітом про стратегічну екологічну оцінку для проектів містобудівної документації є розділ «Охорона навколишнього природного середовища», який має відповідати вимогам ч. 2 ст. 11 ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку».

Окрім того, слід зазначити, що оскільки місцеве самоврядування - це форма публічної влади, що реалізується специфічними суб`єктами, то громадяни (територіальна громада), обираючи депутатів, зокрема, сільради, фактично делегують їм свої права щодо вирішення питань місцевого значення в межах Конституції і законів України, та здійснення місцевого самоврядування, шляхом прийняття колегіальних рішень, що і було реалізовано відповідачем.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Також суд звертає увагу сторін, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03, від 28.10.2010).

Оцінюючи надані сторонами докази, їх достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, позивачами не доведені, доказів, які б доводили обґрунтованість заявленого позову, суду не надано, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Підстав, встановлених ст. 139 КАС України для розподілу судових витрат, немає.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 13 липня 2022 р.