Справа № 560/12752/21
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2022-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/12752/21

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Фелонюк Д.Л.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

14 липня 2022 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Боровицького О. А. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування п.1 наказу №331 від 28.08.2021,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу №331 від 28.08.2021р. "Про порушення службової дисципліни працівниками поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області", за яким на заступника начальника відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку. При цьому оскаржений наказ містить лише загальні, немотивовані твердження про порушення позивачем службової дисципліни, а саме: щодо відсутності неналежного контролю за дотримання підлеглими службової дисципліни; щодо невжиття дієвих заходів із зміцнення дисципліни та запобіганню вчиненню підлеглими правопорушень. Звертає увагу на те, що у висновку службового розслідування та наказі про оголошення дисциплінарного стягнення відсутнє посилання на порушення позивачем його функціональних обов`язків.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року позовні вимоги задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу Кам`янець-Подільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №331 від 28.08.2021 "Про порушення службової дисципліни працівниками поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області".

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно із пунктом 3 наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 07.03.2019 №327 "Про зміцнення службової і транспортної дисципліни, законності, попередження корупційних проявів та надзвичайних подій серед працівників поліції галузевих служб та структурних підрозділів апарату Головного управління, відділів, відділень ГУНП в Хмельницькій області" на виконання листа Голови Національної поліції України від 18.02.2019 №1884/01/12-2019 попереджено під особистий підпис керівників усіх рівнів про відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни, що передбачено ст. 3 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Відповідно до наказу Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області від 25.08.2021 №323 "Про призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області" від 25.08.2021 №323 за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області призначено службове розслідування.

Згідно з висновком службового розслідування за фактами можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області №112, затвердженого начальником Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області 28.08.2021, встановлено, що 22.08.2021 заступником начальника УКЗ - начальником ВІОС ГУНП в Хмельницькій області підполковником поліції ОСОБА_2 здійснено перевірку у Кам`янець-Подільському РУП ГУНП в Хмельницькій області, щодо належного виконання поліцейськими службових обов`язків, дотримання законності, службової і транспортної дисципліни. Начальник сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 22.08.2021 о 08.00 заступив в слідчо-оперативну групу №1 Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області в якості оперуповноваженого. Близько 10.30 22.08.2021 в Кам`янець-Подільський РУП ГУНП в Хмельницькій області прибула перевірка. В ході перевірки було здійснено його огляд на стан алкогольного сп`яніння. За результатами тесту встановлено, що він перебував на службі в стані алкогольного сп`яніння. Цей результат ОСОБА_3 пояснив тим, що напередодні ввечері він був на святкуванні дня народження товариша і там вжив близько 200 г горілки. Щодо допущення підлеглим грубого порушення службової дисципліни, заступник начальника відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області підполковник поліції ОСОБА_1 пояснив, що на момент допущення грубого порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 він був відсутній на службі (з дозволу безпосереднього керівника - підполковника поліції ОСОБА_4 та начальника Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області полковника поліції ОСОБА_5 , у зв`язку з сімейними обставинами, на період вихідних з 21 по 23.08.2021 вибув в с.Сліди, Тиврівського району Вінницької області). Питання дотримання дисципліни та законності ним щоденно озвучується перед особовим складом ВКП Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області. За неналежне виконання службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог п.1 ч.1 ст.18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію", п.2 ч.3 ст.1 Закону України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", відсутності неналежного контролю щодо дотримання підлеглими службової дисципліни, запропоновано застосувати до заступника начальника відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Згідно з пунктом 1 наказу Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області №331 від 28.08.2021 "Про порушення службової дисципліни працівниками поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області" за неналежне виконання службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог п.1 ч.1 ст.18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію", п.2 ч.3 ст.1 Закону України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", відсутності неналежного контролю щодо дотримання підлеглими службової дисципліни, застосовано до заступника начальника відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Позивач, вважаючи протиправним застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді догани, звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

За приписами статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).

Згідно з п. 1, 4 р. ІІ Порядку № 893 , службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.

Згідно із п. 1, 4, 7, 13, 14 р. V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Тобто, зі змісту вказаних норм вбачається, що порушення поліцейським службової дисципліни має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення його до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування та оформлюватись відповідним рішенням.

Всі наведені обставини та мотиви, які стосуються вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем повинні були бути перевірені дисциплінарною комісією шляхом зібрання відповідних доказів, які в обов`язковому порядку слід було відобразити у вступній, описовій та резолютивній частинах відповідного висновку службового розслідування.

Із матеріалів справи слідує, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани стали висновки щодо порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" (поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського) та пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту (службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки).

Колегія суддів зазначає, що при проведенні службового розслідування стосовно саме позивача дисциплінарна комісія зобов`язана була перелічити відповідні посадові обов`язки позивача, вказати обставини їх порушення, врахувати факт відсутності позивача 22.08.2021, але жодних заходів для з`ясування вказаних обставин для цього вжито не було (таких доказів відповідачами не надано та не здобуто їх і судом). Так, із висновку службового розслідування в частині, що стосується позивача слідує, що в ході проведення службового розслідування та при виданні наказу в частині оскарженого пункту, відповідачем не проведено об`єктивного, повного та всебічного дослідження обставин, а саме, не встановлено та не обґрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступку, що, в свою чергу, спричинило застосування дисциплінарного стягнення. У вказаних документах відсутні посилання на те, в чому саме полягає неналежний контроль позивача за дотриманням підлеглими службової дисципліни. Так, дисциплінарною комісією відповідні документи, які б свідчили про неналежний контроль за підлеглими не досліджувалися (висновок таких доказів не містить). Крім того, відповідачі не надали жодних розпорядчих документів з приводу того, яким саме чином слід здійснювати контроль за службовою дисципліною підлеглих, зокрема, щодо призначення відповідальних за це осіб, щодо встановлення відповідних строків або періодичності такого контролю.

Тобто, в порушення вимог Дисциплінарного статуту та Порядку №893 висновок службового розслідування в частині, що стосується позивача, не містить обставин щодо вчинення саме позивачем дисциплінарного проступку (часу, місця, способу його вчинення, об`єктивна та суб`єктивна сторона).

Щодо доводів апелянта про те, що під час вчинення службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_6 (18.08.2021) та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 (20.08.2021) позивач не був відсутнім за місцем несення служби і був зобов`язаний відповідно до статті 3 Дисциплінарного статуту контролювати діяльність підлеглого особового складу, колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки зі змісту висновку №112 від 28.08.2021 неможливо встановити, що позивач є прямим та безпосереднім керівником вказаних осіб. Доказів зворотного відповідачами суду не надано. Також суд не встановив, що відповідачем було відібрано від позивача пояснення під час проведення службового розслідування щодо дій/бездіяльності зазначених осіб. Отже, фактично відповідачем було порушено право позивача на надання пояснень під час проведення службового розслідування в вказаній частині, якщо відповідач вважав, що остання його стосується. Крім того, відсутні відомості щодо притягнення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів критично оцінює твердження апелянта про те, що вчинення дисциплінарного проступку старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 у вихідний день (22.08.2021) не звільняє позивача від здійснення контролю за діяльністю підлеглих в силу статті 12 Закону України "Про Національну поліцію", оскільки позивач за його відсутності фактично не міг контролювати дотримання службової дисципліни його підлеглими.

Притягуючи позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідач не навів обґрунтованих доводів та не встановив доказів вчинення позивачем дисциплінарного правопорушення, а тільки навів абстрактне посилання на допущені порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" та пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту.

Крім того, суд зазначає, що оскільки фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності слугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншими поліцейськими, то у цьому випадку, з врахуванням наведених норм частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту, має місце порушення принципу індивідуальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Водночас відповідачем під час проведення службового розслідування не доведено проявів протиправної бездіяльності позивача щодо виконання своїх службових обов`язків. Фактично службового розслідування стосовно вчинення позивачем дисциплінарного проступку не призначалось та не проводилось. Факти не призначення та не проведення службового розслідування щодо вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем, фактично позбавило позивача права надавати докази та письмові пояснення під час проведення такого службового розслідування відповідно до та з дотриманням вимог Порядку №893.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що застосування дисциплінарного стягнення не може ґрунтуватися на припущеннях або недоведених фактах, а при прийнятті рішень суб`єкт владних повноважень повинен уникати невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

Ця правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у його постанові від 20.05.2021 у справі №420/2916/20, яка є обов`язковою для застосування за приписами частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням зазначених обставин суд першої інстанції дійшов вірного висновку про не підтвердження висновків службового розслідування стосовно встановлення порушень службової дисципліни позивачем, а саме порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" та пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту у частині непрофесійного виконання своїх службових обов`язків.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Боровицький О. А. Курко О. П.