Справа № 380/7633/22
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2022-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/7633/22
УХВАЛА

про продовження розгляду справи

15 липня 2022 рокум. Львів
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у порядку письмового провадження питання про продовження розгляду справи в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської обласної прокуратури про стягнення середнього заробітку -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Львівської обласної прокуратури, у якій просить стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання рішення суду з 15 липня 2021 року по 12 жовтня 2021 року у сумі 64757 гривень 07 копійок з утриманням податків та інших обов`язкових платежів.

Підставою позову зазначено те, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 15.07.2021 у справі № 380/12459/20, яке звернуто до негайного виконання, поновлено позивача на посаді прокурора Львівської місцевої прокуратури № 3 Львівської області. Позивач вказав, що на виконання цього рішення його поновлено на посаді прокурора Львівської місцевої прокуратури № 3 Львівської області 13.10.2021. Відтак позивач вважає, що має право на стягнення середньої заробітної плати за час затримки виконання рішення суду (з 15 липня 2021 року по 12 жовтня 2021 року), тому звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою від 24.05.2022 суддя прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

На адресу суду від відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду (вх. № 40895 від 14.06.2022). В обґрунтування такої вказав, що Верховним Судом викладено правовий висновок, відповідно до якого середній заробіток за час затримки власником або уповноваженим ним органом виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконного звільненого працівника за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки виконання рішення про поновлення на роботі працівника не входить до структури заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника, а, отже, строк пред`явлення до суду позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення про поновлення на роботі обмежується трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Стверджує, що спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк. Також вказав, що позивача на виконання рішення Львівського окружного адміністративного суду від 15.07.2021 у справі № 380/12459/20 13.10.2021 поновлено на посаді прокурора Львівської місцевої прокуратури № 3 Львівської області, а до суду із цим позовом позивач звернувся 19.05.2022, тобто з пропуском місячного строку, встановленого для даної категорії справи. Відтак просить залишити позовну заяву позивача без розгляду.

Ухвалою від 29.06.2022 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до канцелярії суду чи надіслання на адресу суду заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду із наданням на доказів поважності причин пропуску строку.

На адресу суду на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду (вх. № 46627 від 12.07.2022). В обґрунтування такої зазначив, що у випадку поновлення незаконно звільненого працівника, такий поновлюється з дати незаконного звільнення. Тобто, як стверджує позивач, законодавець визнає, що фактично, трудові відносини не припинялись, а, відповідно, весь період з моменту звільнення і до моменту нарахування заробітної плати (після поновлення) можуть вважатися заробітною платою та витікають із трудового договору, відповідно строк позовної давності не обмежується. Як зазначив позивач, рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 15.07.2021 у справі № 380/12459/20, з врахуванням додаткового рішення суду від 02 вересня 2021 позов задоволено та поновлено позивача на посаді прокурора Львівської місцевої прокуратури № 3 Львівської області та стягнуто з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з утриманням податків та інших обов`язкових платежів. Вказав, що на виконання судового рішення позивачу виплачено заборгованість 31 січня 2022 року. Також зазначив, що з 31 січня 2022 року позивач хворів на COVID-19, а з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан в Україні. Просив поновити строк звернення до Львівського окружного адміністративного суду з позовом у справі № 380/7633/22.

З приводу поданої заяви суд зазначає таке.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4 ст. 123 КАС України).

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Із аналізу зазначених положень процесуального закону слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), у рішенні «Іліан проти Туреччини» встановив, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Суд враховує доводи позивача про те, що ним пропущено місячний строк звернення до адміністративного суду з поважних причин.

Разом з тим суд зазначає таке.

Середній заробіток за частиною другою стані 235 КЗпП України за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло у працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин, оскільки особа поновлюється на роботі з дня звільнення, тобто вважається такою, що весь цей час перебувала в трудових відносинах.

Середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану робочу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Спір про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який виник у зв`язку з незаконним звільненням працівника, який був позбавлений можливості виконувати роботу не з власної вини, є трудовим спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про працю та про оплату праці. За пред`явлення вимоги про стягнення середнього заробітку, передбаченого частиною другою статті 235 КЗпП України позивачі звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI. Працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення цього середнього заробітку без обмеження будь-яким строком згідно з частиною другою статті 233 КЗпП України та не позбавлений права після ухвалення судового рішення про поновлення його на роботі в подальшому звернутися до суду із позовом про стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначеного частиною другою статті 235 КЗпП України.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.02.2022 у справі № 755/12623/19.

Виходячи із викладеного вище, суд дійшов висновку, що доводи відповідача, викладені у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованими, оскільки цей спір є спором про затримку виконання рішення суду щодо поновлення позивача на роботі, а тому до такого спору строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України не поширюється. Натомість підлягає застосуванню норма ст. 235 КЗпП України, згідно з якою працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення цього середнього заробітку без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до ч. 14 ст. 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

З огляду на те, що позивачем усунуто недоліки, вказані в ухвалі від 29.06.2022, суд вважає необхідним визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду та поновити такий строк і продовжити розгляд справи.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 171, 243, 248, 256, 257, 293, 294 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду та поновити такий строк.

2. Продовжити розгляд справи № 380/7633/22 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

3. У задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

4. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р.П. Качур