Справа № 420/2669/22
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2669/22
У Х В А Л А

14 липня 2022 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Харченко Ю.В.., розглянувши матеріали адміністративного позову ФОП ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення, стягнення фінансової гарантії, -

ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати Рiшення Одеської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарiв №UA500020/2021/000131/2 вiд 10.11.2021 року, картку відмови в прийнятті митноп декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA500020/2021/000724 від 10.11.2021 року; визнати протиправною відмову Одеської митниці Державної митної служби України у поверненні фінансової гарантії, наданої ФОП ОСОБА_1 за митною декларацією № UA500020/2021/219351, викладену в листі Одеської митниці Держмитслужби №7.10-2/28.1-01/13/15382 вiд 07.12.2021 року; стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь ФОП ОСОБА_1 сплачену фінансову гарантію у формі грошової застави в розмірі 206 241,39 грн. (двiстi шість тисяч двiстi сорок одна) грн. 39 коп., на поточний рахунок ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , P/p НОМЕР_2 в Акціонерний банк Південний.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 року адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення, - залишено без руху.

Ухвалою суду від 12.03.2022 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 420/2669/22 за позовом ФОП ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28.04.2022 р. розгляд справи №420/2669/22 за позовом ФОП ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення, - вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України Про судовий збір судовий збір, у тому числі, справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.3 ст.6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати протиправним та скасувати Рiшення Одеської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарiв №UA500020/2021/000131/2 вiд 10.11.2021 року, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA500020/2021/000724 від 10.11.2021 року; визнати протиправною відмову Одеської митниці Державної митної служби України у поверненні фінансової гарантії, наданої ФОП ОСОБА_1 за митною декларацією № UA500020/2021/219351, викладену в листі Одеської митниці Держмитслужби №7.10-2/28.1-01/13/15382 вiд 07.12.2021 року; стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь ФОП ОСОБА_1 сплачену фінансову гарантію у формі грошової застави в розмірі 206 241,39 грн. (двiстi шість тисяч двiстi сорок одна) грн. 39 коп., на поточний рахунок ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , P/p НОМЕР_2 в Акціонерний банк Південний.

Отже, позовна заява містить 2 вимоги майнового характеру та 1 вимогу немайнового характеру, адже рішення про коригування митної вартості товарів, яким збільшено коригування митної вартості, заявленої декларантом, у сторону збільшення, породжує підстави для збільшення майнового стану юридичної особи у вигляді забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленої згідно з митної вартості товару, визначеної декларантом та сумою митних платежів, визначених митним органом, а відтак вимога про визнання протиправним та скасування такого рішення носить майновий характер.

Так, окремі рішення, прийняті суб`єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи. Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно і вимоги до суду щодо оскарження такого рішення спрямовані на захист порушеного права в публічно-правових відносинах саме з метою збереження належного особі майна.

Оскільки безпосереднім наслідком винесення рішення про коригування митної вартості є зміна складу майна позивача, вимоги про скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень, є майновими.

Аналогічне правозастосування викладене і в постановах Верховного Суду від 22.01.2019р. (справа №804/1760/16), від 26.03.2019р. (справа №820/3356/16).

З матеріалів справи слідує, що позивачем заявлено вимогу про визнання протиправним та скасування рішення відповідача про коригування митної вартості, яким позивачу скориговано митну вартість товарів та внаслідок чого позивачем додатково сплачено митні платежі на суму 206241,39 грн.

Для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду з вимогами майнового характеру, важливе значення має встановлення розміру ціни позову.

Нормами Митного кодексу України передбачено, що митна вартість товару для декларанта є базою оподаткування податком на додану вартість та митними платежами. При цьому на митні органи, з метою виконання та досягнення митних цілей, покладено функціональні обов`язки з контролю за правильністю визначення платником митної вартості товарів. Якщо за наслідками такого контролю встановлено, що митна вартість визначена не правильно, орган доходів і зборів приймає рішення про коригування митної вартості, внаслідок прийняття якого пропорційно змінюється і розмір належних до сплати митних платежів та податку на додану вартість.

Таким чином, сама по собі визначена у рішенні контролюючого органу митна вартість товару безпосередньо не впливає на майновий стан декларанта. Майновий інтерес для нього складає той розмір митних платежів та інших податків, який він має доплатити порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні. Обсяг грошового (вартісного) виразу зміни складу майна позивача у цих спорах співпадає з сумою різниці митних платежів та інших податків, яку він має доплатити.

Тому, розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.

Зазначені правові висновки викладені у постанові Верховного суду від 16.03.2020 р. по справі справа №1.380.2019.001962, в якій Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відступила від висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

У зв`язку із викладеним, для обрахунку належної до сплати суми судового збору, слід брати до уваги розмір мита та податку на додану вартість, який позивач доплатив порівняно з розміром таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні.

Відповідно до статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2022 рік з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481,00 гривень.

Зокрема, позивачем згідно платіжних доручень №ПН422, №ПН412, №ПН402, від 24.12.2021 р. №ПН567 від 24.01.2022 р., №39206119 від 16.02.2022 р. сплачено суму судового збору у загальному розмірі 7024,41 грн.

Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Водночас, суд зазначає, що у вищевказаній заяві представником позивача не конкретизовано, та не наведено, при цьому, розгорнутий розрахунок сплаченої суми (її складових), з урахуванням безпосередньо котрої позивачем визначено відповідний розмір судового збору за пред`явлення вимог майнового характеру.

Таким чином, виявлені недоліки повинні бути усунені позивачем протягом п`яти днів, шляхом подання до Одеського окружного адміністративного суду належних доказів та розрахунків суми сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви.

При цьому, суд вважає за доцільне зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачеві ФОП ОСОБА_1 , з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог Ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити - суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів, оскільки згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Керуючись ст.ст.2, 4, 5, 19, 160, 171, 248, 257-262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення фінансової гарантії, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути, визначені даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде залишено без розгляду відповідно до приписів ч.15 ст.171 КАС України.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Харченко Ю.В.