Справа № 826/24241/15
Суддя: Бившева Л.І.
Дата ухвалення: 2022-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року

м. Київ

справа № 826/24241/15

касаційне провадження № К/9901/13687/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Бившевої Л.І.,

суддів: Хохуляка В.В., Ханової Р.Ф.,

розглянув у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами касаційну скаргу Київської митниці ДФС (далі - Митниця) на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.09.2016 (суддя Погрібніченко І.М.) та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2016 (головуючий суддя - Шелест С.Б., судді - Глущенко Я.Б., Пилипенко О.Є.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕТС Україна» (далі - Товариство) до Київської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення,

У С Т А Н О В И В:

У жовтні 2015 року Товариство звернулось до суду із позовом до Митниці, у якому просило визнати протиправними та скасувати: рішення про визначення коду товару від 02.10.2015 № KT-122-2015; картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 13.10.2015 № 100260001/2015/00133.

На обґрунтування зазначених позовних вимог Товариство послалося на те, що оскаржувані рішення про визначення коду товару та картка відмови є протиправними, з огляду на те, що: висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 21.09.2015 № 130 не встановлює факту, що імпортований Товариством товар - оксид цинку є кормовою добавкою, готовим кормом для тварин або не є оксидом цинку, натомість у висновку зазначено, що визначити вміст основної речовини та добавок/домішок не видається можливим через відсутність відповідного обладнання, у зв`язку з чим встановити відповідність інформації, наведеної у графі 31 митної декларації від 31.08.2015 № /2015/146161 не видається можливим; технічні характеристики та властивості ввезеного на територію України товару (оксид цинку) не відповідають класифікаційним характеристикам визначеного митним органом коду 2309 90 96 90 згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД); задекларований Товариством товар не є результатом переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, а являється сполукою визначеного хімічного складу у вигляді порошку (з вмістом оксиду цинку 90% - 93% згідно із сертифікатом формули виробника), яка використовується у кормових добавках та промисловій сировині.

Окружний адміністративний суд міста Києва постановою від 13.09.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2016, позов задовольнив повністю: визнав протиправними та скасував: рішення про визначення коду товару від 02.10.2015 № KT-122-2015; картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 13.10.2015 № 100260001/2015/00133.

Суди першої та апеляційної інстанцій, ухвалюючи рішення про задоволення позову, виходили з того, що: рішення Митниці про зміну коду на 2309 90 96 90 в групі УКТ ЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» є протиправним, оскільки за цим кодом поставляються товари, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки, тоді як наявними у матеріалах справи доказами підтверджено, що імпортований Товариством товар до такої групи не відноситься; у висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 21.09.2015 № 130 вказано, що визначити вміст основної речовини та добавок/домішок не видається можливим через відсутність відповідного обладнання, з огляду на що область використання та спосіб застосування товару визначається фірмою-виробником; скасування рішення Митниці про визначення коду товару є підставою для скасування картки відмови.

Митниця оскаржила рішення судів першої та апеляційної інстанцій до Вищого адміністративного суду України, який ухвалою від 24.01.2017 відкрив касаційне провадження у справі та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог касаційної скарги скаржник вказує на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, оскільки суди не надали належної правової оцінки тому, що: оспорюване рішення про визначення коду товару було прийняте відповідно до норм чинного законодавства України з питань митної справи, оскільки для прийняття рішення про визначення коду товару Митницею було враховано характеристики товару (зовнішній вигляд, призначення товару, порядок створення товару), зокрема, те, що відповідно до сертифікату аналізу виробника від 13.08.2015 цей продукт має кормовий клас та використання і продається як кормовий продукт, через кормову характеристику цього продукту виробник не зареєстрував цей продукт в системі технічного регламенту ЄС «Порядок державної реєстрації, експертизи та ліцензування хімічних речовин».

Товариство не скористалось своїм процесуальним правом на подання відзиву на касаційну скаргу.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду ухвалою від 04.07.2022 прийняв касаційну скаргу Митниці до провадження, закінчив підготовку справи до касаційного розгляду і визнав за можливе проведення касаційного розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами з 05.07.2022.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив наведені у касаційній скарзі доводи та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Суди попередніх інстанцій встановили, що 10.11.2014 між Товариством (покупець) та Фірмою «United Trading System Scandinavia AB» (продавець, Швеція) був укладений контракт № 10/11/14/01 на придбання товару.

31.08.2015 з метою митного оформлення товару, імпортованого на підставі вищевказаного контракту, Товариство подало до Митниці митну декларацію №/2015/146161, в якій задекларував товар - «оксид цинку кормовий ранжуванням з вмістом ZN-72% (zinc oxide feed grade Zn-72) 5000 кг (200 мішків/25 кг). Використовується як добавка в харчовий раціон тварин. Виробник: «ARKOP Sp.z.o.o.». Торгова марка - ARKOP. Країна виробництва - PL» за кодом 2817 00 00 00 згідно з УКТ ЗЕД.

У ході проведення митного оформлення товару відповідач взяв проби для проведення дослідження з метою визначення компонентів хімічного складу даного товару та однозначної класифікації відповідно до вимог УКТ ЗЕД.

Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС було проведено дослідження відібраних проб та складено висновок від 21.09.2015 № 130.

02.10.2015 Митницею було прийняте рішення про визначення коду товару № KT-122-2015, відповідно до якого імпортований Товариством товар класифіковано за кодом 2309 90 96 90 (товарна підкатегорія 2309 90 96 «інші» товарної категорії 2309 90 «інші» товарної позиції 2309 «Продукти, що використовуються для годiвлi тварин» групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин»). На підставі цього рішення митним органом видана картка відмови в прийнятті митної, декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від13.10.2015 № 100260001/2015/00133.

Правомірність прийняття вказаних рішень є предметом розгляду цієї справи.

Положеннями частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За визначеннями, наведеними у пунктах 23 та 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - МК України), митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтею 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи (частини перша - третя статті 318 МК України).

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).

Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії (частина п`ята статті 255 МК України).

Згідно з частиною першою статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частина друга статті 67 МК України).

Відповідно до частини першої статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною другою статті 69 МК України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 МК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України».

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Матеріалами справи підтверджується, що Товариство у митній декларації класифікувало ввезений на митну територію України товар за кодом 2817 00 00 00 згідно з УКТ ЗЕД.

Оскаржуваним рішенням про визначення коду товару Митниця класифікувала імпортований Товариством товар за УКТ ЗЕД: 2309 90 96 90 - Залишки i вiдходи харчової промисловостi; готовi корми для тварин. Продукти, що використовуються для годiвлi тварин: інші. В тексті рішення від 02.10.2015 № КТ-122-2015 Митниця навела наступний опис товару: «Оксид цинку (Е6) кормовий ZN-72 %: ZINC OXIDE FEED GRADE ZN-72 - 5000 кг (200 мішків/25 кг), у вигляді дрібнодисперсної речовини жовто-коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Добавка для кормів для всіх категорій тварин. Максимальна кількість, дозволена для додавання у готові корми, відповідно до інформації на упаковці 150-250 мг/кг. Згідно сертифікату складу виробника від 01.09.2015 продукт має наступний склад: Zinc Oxide (ZnO) - 90-93%, Fe2O3 - max 1,5 %, CuO - max 1,2 %, MnO - max 1,4 %, SiO2 - max 2,0 %. Al2O3 - max 1,5 %, CaO - max 1.5 %. Строк придатності: 2 р. Виробник «ARKOP Sp.z.o.o.»; Торговельна марка ARKOP; Країна виробництва - PL».

Приймаючи вказане рішення, Митниця керувалася УКТ ЗЕД у редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, висновком Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 21.09.2015 № 130, поданими декларантом документами, інформацією виробника про кількісно-якісний хімічний склад товару.

Згідно з приміткою до групи 23 Пояснень до УКТ ЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для твари» УКТ ЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Водночас, відповідно до пункту 1 примітки до групи 28 Пояснень до УКТ ЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів» до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (а);

(c) продукти, зазначені у пункті (а), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (а), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (а), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці добавки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV «Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів» Пояснень до УКТ ЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Окремі елементи та сполуки визначеного хімічного складу, описані вище, доданням стабілізувальної речовини для їхнього зберігання або для зручності транспортування включаються в цю групу.

Аналіз змісту вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД свідчить про те, що імпортований позивачем товар не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТ ЗЕД.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

За інформацією, наведеною у висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 21.09.2015 № 130, у ході проведеного дослідження зразка відібраної проби товару встановлено наступне: «Згідно сертифікату складу товару (п.п 6.7, 6.8) проба має наступний склад: «Zinc Oxide ZnО» 90-93 %, Fe2O3 - max 1,5 %, CuO - max 1,2 %, MnO - max 1,4 %, SiO2 - max 2,0 %. Al2O3 - max 1,5 %, CaO - max 1.5 %». Згідно сертифікату аналізу товару (п.6.9): Zn - min 72 %, Pb - max 0,030 % (3000 ppm); Cd - max 0,002 % (20 ppm); As - max 0,009 % (90ppm)». Надана на дослідження проба, поіменована згідно маркувальної етикетки як «» на маркувальній етикетці як «ZINC OXIDE FEED GRADE ZN-72», має вигляд дрібнодисперсної речовини жовто-коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень. Проба товару не розчиняється у воді. Втрата маси після прожарювання проби становить близько 0,2 мас%. При дослідженні проби рентгено-флуоресцентним методом було виявлено наступні елементи: цинк (основа), залізо, кремній, марганець, алюміній. Визначити відсотковий вміст основної речовини та добавок/домішок не видається можливим через відсутність відповідного обладнання, у зв`язку з чим встановити відповідність інформації, наведеній у графі 31 митної декларації від 31.08.2015 №/2015/146161 не видається можливим. Область використання та спосіб застосування товару визначається фірмою - виробником. Визначити, чи є компоненти у складі продукту привнесені для визначеної цілі, чи вони є побічним продуктом в процесі виготовлення оксиду, не видається можливим через відсутність необхідних методик та обладнання. Питання стосовно класифікації наданої проби товару згідно з УКТ ЗЕД, а також встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС».

Таким чином, з огляду на зміст вищенаведеного висновку встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції Митниці.

У справі, що розглядається, встановили, що у декларації країни відправлення №15PL331030Е01248990, поданій для митного оформлення товару, вказаний код за УКТ ЗЕД 2817 00 00 00.

Також згідно з наявним в матеріалах справи листом від 07.10.2015 Підприємство «ARKOP Sp. z.o.o.» повідомило, що являється виробником оксиду цинку ZN-72% для технічного застосуванні і годування тварин. Його основні застосування: гумова промисловість (скорочує час запуску вулканізації каучуку), фарба (як пігмент), скляна промисловість (подовжує термін використання скла - виробництво спеціального скла, емалі і поливи), в якості сировини для інших сполук цинку, добавка в харчування тварин. Хімічний склад та хімічна формула оксиду цинку не залежать від кінцевого застосування та залишаються такими ж за будь-яких обставин. Митний код, який застосовується для оксиду цинку 281700000, є завжди таким же, к і для всіх поставок і ніколи не змінювався, незалежно від того, яким буде кінцеве використання продукту.

Таким чином, колегія суддів погоджується з судами попередніх інстанцій, що товар, імпортований позивачем, є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку (ZnО), водночас, яка не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, за цільовим призначенням використовується здебільшого у промисловості та додатково може застосовуватися в якості кормової домішки для тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД 2817 00 00 00, що й був визначений Товариством у митній декларації.

Враховуючи зазначене, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що прийняте Митницею рішення про визначення коду товару, яким змінено вказаний код товару за УКТ ЗЕД з 2817 00 00 00 на 2309 90 96 90 є неправомірним та підлягає скасуванню.

В свою чергу, скасування рішення Митниці про визначення коду товару є підставою для скасування картки відмови.

Таким чином, доводи Митниці, викладені в касаційній скарзі, не спростовують висновків, наведених у постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.09.2016 та ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2016, оскільки суди першої та апеляційної інстанцій правильно застосували норми матеріального права до встановлених у справі правовідносин, а тому у задоволенні касаційної скарги слід відмовити.

Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 349, ст. 350, ч.ч. 1, 5 ст. 355, ст.ст. 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Київської митниці ДФС залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.09.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2016 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіЛ.І. Бившева В.В. Хохуляк Р.Ф. Ханова