Справа № 160/5892/22
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 червня 2022 року Справа № 160/5892/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Векса» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Векса» з урахуванням зави про усунення недоліків (уточнення вимог) від 17 травня 2022 року, звернулось 21 квітня 2022 року через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської митниці, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів:
№UА110140/2021/000047/1 від 15.11.2021 року, №UА110140/2021/000059/1 від 22.12.2021 року, №UА110140/2021/000055/1 від 09.12.2021 року;
визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення:
№UА 110140/2021/000269 від 15.11.2021 року (за однією поставкою подавалась 2 попередні митні декларації та складалось дві картки відмови №UА110140/2021/000268 від 11.11.2021 року), №UА110140/2021/000351 від 23.12.2021 року, №UА110140/2021/000305 від 09.12.2021 року.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, в яких митна вартість визначена не за ціною договору, а за резервним методом, є неправомірними, оскільки митному органу було надано всі необхідні документи, які в повній мірі підтверджували заявлену митну вартість товарів (числові значення складових митної вартості товарів) і жодних розбіжностей такі документи не містили. Посилання ж митного органу, як на підставу виникнення у нього сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості товарів, на нижчий ціновий рівень імпортованого позивачем товару порівняно з митним оформленням інших ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, є нормативно необґрунтованими, оскільки лише сама по собі різниця між вартістю подібних (аналогічних) товарів не свідчить про наявність порушень з боку декларанта та не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює.
19.05.2022 року через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дніпровською митницею подано відзив на позовну заяву, у якому митний орган заперечив щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї правової позиції відповідач зазначив наступне.
Щодо рішення про коригування митної вартості від 09.12.2021 року №UA110140/2021/000055/1 відповідач зазначив наступне. Так, поставка оцінюваного товару здійснюється на підставі зовнішньоекономічного контракту з виробником товару ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED від 10.09.2021 № D 10/09-2021.Відповідно до п.3.2 контракту від 10.09.2021 № D 10/09-2021 датою поставки є дата, яка зазначається у специфікаціях на кожну партію товару, проте у наданій до митного оформлення Додатковій угоді (специфікації) №2 від 04.10.2021 року не зазначено дату поставки. Відповідно до п.5.1 контракту від 10.09.2021 № D 10/09-2021 товари вважаються доставленими Продавцем та прийняті Покупцем у параметрах якості, кількості та ваги зазначеними у специфікації на поставку партії товару, проте у наданій до митного оформлення Додатковій угоді (специфікації) №2 від 04.10.2021 року не зазначено вагу товару. Відповідно до п.5.3 контракту від 10.09.2021 року № D 10/09-2021 на доставлену партію товару Продавець надає оригінали наступних документів: рахунок-фактуру та інші документи, що зазначені у специфікації. Проте у наданій до митного оформлення Додатковій угоді (специфікації) №2 від 04.10.2021 року не зазначено жодного документа. У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104). Код документа 4104 це Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів. Згідно відомостей електронного інвойсу ЕМД, виробник товару «Зеніт Електрик Тулс Лімітед». Слід зазначити, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі: копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва; копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN. y наданому рахунку-фактурі відсутні відомості щодо виробника товару. Враховуючи заявлений характер угоди - контракт з виробником (код 4104), виробник та відправник- ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED, відправником товару здійснювалось його митне оформлення у країні відправлення. Але, всупереч зазначеному, експорту митну декларацію не надано до митного оформлення.
За результатом контролю співставлення встановлено наявність інформації про митні оформлення подібних до оцінюваних товарів. До товару №1 «1. Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц: перфоратор, (комплектність згідно інструкції):(потужність 1040 Вт), модель: TRH-1120, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 25.10.2021 року №UA110140/2021/012017 на рівні 22,35 дол/шт. До товару №2 «Інструменти ручні виробництва торговельної марки «Vitals», що мають у своєму складі вмонтований електричний двигун, з живленням від загальної електромережі: ручні циркулярні (дискові) пилки, на умовах поставки CFR Одеса за ЕМД від 18.10.2021 № UA110050/2021/ 010578 на рівні 24,34 дол/шт. До товару №3 «Інструмент ручний, з вмонтованим електричним двигуном та живленням від мережі 220В: кутова шлифувальна машинка (комплектація згідно інструкції): потужність 1400 Вт, модель TAG-12/1400 VS, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 01.11.2021 № UA110140 /2021/ 012373 на рівні 11,84 дол/шт. До товару №4 «1.Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц (комплектація згідно інструкції): дриль, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 01.11.2021 № UA UA110140 /2021/ 012371 на рівні 9,94 дол/шт. До товару №5 «Інструмент ручний з вмонтованим електричним двигуном, які можуть працювати без зовнішнього джерелаживлення, не містить радіопередавачів та приймачів: акумуляторна викрутка CSD-36», на умовах поставки FOB NINGBO, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 07.10.2021 № UA500500 /2021/ 216812 на рівні 9.96 дол/шт. До товару №6 «1.Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц: лобзик (комплектність згідно інструкції), потужність 950 Вт, модель: ЗПЛ-950 Профи, на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 08.11.2021 № UA110140/2021/010890 на рівні 14,69 дол/шт. До товару №7 «1.Акумулятор електричний, літійонний, тип електролиту- полімерний, гелеобразний; матеріал електродів-оксид літія, для живлення шуруповерта: Батарея акумуляторна, для шуруповерта, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 22.10.2021 № UA100070 /2021/ 521933 на рівні 2,15 дол/шт. До товару №8 «1. Пристрої для заряджання акумуляторів: запасні частини до електроінструменту: зарядний пристрій, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 18/10.2021 № UA100390/2021/ 011672 на рівні 0,39 дол/шт. До товару №9 «Запасні частини до електроінструменту: двигун постійного струму із шестернею до акумуляторного шуруповерта (потужність до 750 Вт)-250» , на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, за ЕМД від 22.11.2021 № UA110140 /2021/ 013355 на рівні 0,81 дол/шт. До товару №10 «Частини електродвигунів ручного інструмента, цивільного призначення: Якір двигуна кутової шліфмашини - 300шт;Якір двигуна шаблевої пили, на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, за ЕМД від 13.10.2021 № UA110140 /2021/209304 на рівні 3,04 дол/кг. До товару №11 «1.Частини до ручних інструментів змонтованим електричним двигуном. Використовують у шліфовальній машинікутовій (болгарці) та дрилях: Корпус , Ковпачок ,Захисний корпус, ;Ліва частина ручки, Права частина ручки» , на умовах поставки FOB NINGBO, за ЕМД від 28.09.2021 № UA807170 /2021/ 063541 на рівні 4,07 дол/кг. До товару №12 «1. Електрична апаратура для комутації або захисту електричних кіл для напруги не більш як 1000В-вимикачі на 220 В: запчастини до електроінструменту: кнопка вмикання, перемикач-9» , на умовах поставки CFR Одеса,, за ЕМД від 10.11.2021 № UA110140 /2021/ 012889 на рівні 8,01 дол/кг. До товару №13 «1. Елементи передач, представлені окремо: запасні частини до ручного електроінструменту: шестерня зі сталі, на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, за ЕМД від 25.10.2021 № UA110140 /2021/ 012047 на рівні 2,29 дол/ кг. До товару №14 «Підшипники роликові голчасті, які використовують в шліфовальній машинікутовій (болгарці) та дрилях: Підшипник голчатий - 1000шт» , на умовах поставки FOB NINGBO, за ЕМД від 28.09.2021 № UA807170 /2021/ 063541 на рівні 2,52 дол/кг. До товару №15 «Запчастини до електроінструменту: Щітки вугільні що використовуються в електротехніці: вугільні щітки до електроінструменту» , на умовах поставки CFR Одеса, за ЕМД від 25.10.2021 № UA110140 /2021/012047 на рівні 1,41 дол/кг. До товару №16 «Перетворювачі частоти тока статичні електричні для запуску і регуляції швидкості електродвигунів: запасні частини до електроінструменту: регулятор обертів», на умовах поставки CFR Одеса, за ЕМД від 22.11.2021 № UA110140 /2021/ 013355 на рівні 3,61 дол/кг. У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 22.12.2021 року № UA110140/2021/000059/1. В позовній заяві вказано, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. Графа 33 рішень містить причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), відмітку про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом. У графі 33 рішення також відображено розгляд послідовного застосування методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог ст. 59 - 63 МКУ, а також джерела використані при коригуванні митної вартості оцінюваного товару. Позивач вказує, що ненадання копії митної декларації країни відправлення не вплинуло на достовірність визначення позивачем задекларованої митної вартості. Відповідач з цим не погоджується, та зауважує на тому, що коригування митної вартості товару не було здійснено у зв`язку з тим, що позивачем не надавалась експортна декларація. Графа 33 оскаржуваного рішення зазначає всі підстави, які спричинили його прийняття і серед них відсутня обставина як неподання копії митної декларації країни відправлення. В даному випадку такі сумніви стосувались саме числових значень митної вартості. Експортна декларація містить відомості, які стосуються товару і супровідних витрат по доставці цього товару, саме основне дає можливість перевірити числові значення митної вартості товару. Відповідно до ч.3 ст.53 МКУ: «У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари» декларант подає додаткові документи. Декларантом не було в повному обсязі підтверджено розмір заявленої митної вартості товарів, у зв`язку з чим в митного органу були підстави для витребування додаткових документів.
Щодо відсутності інформації про дату поставки товару позивач зазначає, що не вбачає, яким саме чином відсутність дати поставки товару вплинуло на достовірність визначення задекларованої митної вартості. Відповідно до умов додаткової угоди 1 до контракту Оплата за товар умовах відстрочення платежу не пізніше 180 календарних днів з моменту поставки партії Товару на підставі виставленого інвойсу. У комерційному рахунку зазначено, що умови оплати: Оплата за товар на умовах відстрочення платежу не пізніше 180 календарних днів з моменту поставки партії Товару. Дата поставки в даному випадку має важливу роль у зв`язку з тим, що саме від цієї дати має відраховуватись час здійснення оплати. А надання платіжних документів до митного оформлення на підтвердження заявленого розміру митної вартості товару, є обов`язковим і передбачено ч.2 ст.53 МКУ. В позовній заяві міститься посилання на те, що відповідачем не надано висновку чи рішення компетентного органу щодо рівнозначності/подібності/аналогічності товару позивача із порівнювальним. Відповідач не являючись суб`єктом експертної діяльності не може вказати на подібність товару, оскільки не володіє інформацією про складові частини товару, про їх якість і технічні характеристики, про їх максимально можливий ресурс роботи і працездатність товару в цілому. Для здійснення співставлення товару посадові особи митного органу не зобов`язані бути суб`єктом експертної діяльності положеннями МК України передбачено здійснення контролю співставлення. З приводу того, що рішення про коригування митної вартості містить лише номер декларації на підставі якої здійснено коригування, то звертаємо увагу, що в графі 33 кожного оскаржуваного рішення вказано за якими характеристиками проводилось співставлення товару, і такі характеристики описані. Інспектором не порушено вимог МКУ, оскільки прийняті рішення відповідають вимогам ч.2 ст.55 МКУ, на яке посилається суд, письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Митний орган звертає увагу на те, що відповідно до вимог частини 1-2 статті 52 МКУ заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації Таким чином, посадові особи митниці при прийнятті спірного Рішення про коригування митної вартості, заявленого позивачем товару, діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.04.2022 року, зазначена вище справа була розподілена та 22.04.2022 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою суду від 26.04.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд за правилами спрощеного провадження без виклику учасників справи. Зобов`язано Дніпровську митницю надати до суду: усі документи, що подавались позивачем для митного оформлення; письмові та обґрунтовані пояснення щодо сум різниці митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості розрахованої митним органом в оскаржуваних рішеннях; письмові та обґрунтовані пояснення щодо митних декларацій які подано позивачем з урахуванням рішень про коригування митної вартості товарів: №UА110400/2021/000047/1 від 15.11.2021р., №UА110400/2021/000059/1 від 22.12.2021р., №UА110140/2021/000055/1 від 09.12.2021р.; письмові та обґрунтовані пояснення щодо сум митних платежів, які в загалом було сплачено позивачем за товар, який відображено в митних деклараціях. Зобов`язано товариство з обмеженою відповідальністю «Векса» надати до суду: письмові та обґрунтовані пояснення щодо укладення контрактів, по кожному окремо (зазначити суму як у доларах США так і у гривні) з подальшим здійсненням митного оформлення товару по митним деклараціям, за якими відповідачем були сформовані рішення про коригування митної вартості товарів: №UА110400/2021/000047/1 від 15.11.2021р., №UА110400/2021/000059/1 від 22.12.2021р., №UА110140/2021/000055/1 від 09.12.2021р. та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №UА 110140/2021/000269 від 15.11.2021р. (за однією поставкою подавалась 2 попередні митні декларації та складалось дві картки відмови №UА110140/2021/000268 від 11.11.2021р.), №UА110140/2021/000351 від 23.12.2021р., №UА110140/2021/000305 від 09.12.2021р. (зазначити суму як у доларах США так і у гривні);письмові та обґрунтовані пояснення щодо сплати митних платежів згідно з митною вартістю товарів та сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів та сумою митних платежів, визначеною органом доходів і зборів (зазначити суму як у доларах США так і у гривні); письмові та обґрунтовані пояснення щодо складання митних декларацій із зазначенням ціни товару, яка була задекларовані позивачем та різницею, обчисленою відповідачем (зазначити суму як у доларах США так і у гривні); письмові та обґрунтовані пояснення щодо розрахування позивачем та сплати судового збору за подання до суду позовної заяви із врахуванням постанови Верховного Суду від 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962. Витребувані судом докази слід було подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (adm.dp.court.gov.ua) ) у строк до 24.05.2022 року. Судом попереджено Дніпровську митницю та товариство з обмеженою відповідальністю «Векса» про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити з огляду на наступне.
Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками за вищезазначеними електронними митними деклараціями зґенеровано наступні форми контролю:
105-2 - Контроль правильності визначення митної вартості товарів;
106-2 - Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.
Так, 10.09.2021 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Векса» (далі - Позивач, Товариство, покупець за контрактом) та ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED (продавець за контрактом, Китай) було укладено контракт №D 10/09-2021 (далі - Контракт), згідно з умовами якого, Продавець зобов`язується в порядку та строки, встановлені цим Контрактом, передати у власність Покупцеві Товар, в певній кількості, відповідної якості і за узгодженою ціною, вказаних в Специфікаціях на поставку Товару, які є невід`ємною частиною даного Контракту, а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його на умовах, визначених у цьому Контракті (п.1.1 Контракту).
Умовами поставки сторони визначили CFR Odessa.
Згідно з п.2.1 Контракту, загальна сума цього Контракту визначається як наростаюча сума за всіма поставками здійсненими за цим Контрактом.
Ціни встановлюються в доларах США, Євро, або в іншій валюті. Ціна на Товар включає в себе вартість товару, маркування, упаковку, транспортування (п.2.3 Контракту).
Згідно з п.2.4. Контракту, кількість Товару має відповідати зазначеному в Додатку на поставку Товару до Контракту та Специфікації на поставку партії Товару до даного Контракту по кожному замовленню.
Відповідно до п.3.1 Контракту, поставка Товару за цим Договором здійснюється на умовах визначених в Додатках на поставку Товару, відповідно до Міжнародних правил тлумачення торгових термінів «ІНКОТЕРМС 2010».
Датою поставки є дата, визначена в Специфікації на кожну партію Товару (пункт 3.2 Контракту).
Якість товару, що поставляється за цим Контрактом, повинно відповідати стандартам країни виробника (п.4.1 Контракту).
Якщо інші умови оплати не вказані Специфікації на поставку Товару Покупець оплачує Товар на умовах: передоплати у вигляді 50% вартості зазначеної у проформі рахунку (проформе инвойсе) і остаточну оплату у вигляді 50% протягом 180 (сто вісімдесят) календарних днів із моменту поставки; або за умов відстрочки платежу пізніше 180 (сто вісімдесят) календарних днів із моменту поставки партії Товару, остаточні умови оплати вказуються у виставленому Продавцем проформі рахунку (проформі инвойсе) (п.6.1 Контракту). Датою (моментом) оплати вважається дата зарахування грошових коштів на банківський рахунок Продавця. Датою (моментом) оплати вважається дата зарахування грошових коштів на банківський рахунок Продавця. Оплата за товар може здійснюватися іншими контрагентами за погодженням сторін (п.6.2 Контракту).
Так, на виконання умов зазначеного вище Контракту, ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED поставило, а позивач отримав зазначений у специфікаціях до цього контракту товар - ручні електроінструменти , електроінструменти, обладнання та запасні частини до них.
В рамках Контракту ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED здійснило ряд поставок на однакових умовах постачання.
З результатом здійснених поставок Сторонами були складені наступні документи; специфікації, прайс-листи, пакувальні листи, інвойси, митні декларації, морські коносаменти, міжнародні товаро-транспортні накладні.
Для здійснення митного оформлення товару Товариство подало до Дніпропетровської митниці ДФС митні декларації, в яких визначило митну вартість товару за основним методом, тобто за ціною контракту щодо товарів, які імпортуються, а саме: UA110140/2021/012922 (та UA110140/2021/012939 за однією поставкою подавалась 2 митні декларації), UA110140/2021/014490, UA110140/2021/014022.
На підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант подав до Митниці наступні документи: контракт від 10.09.2021 року №D 10/09-2021, специфікації, прайси, інвойси, морські коносаменти, пакувальні листи, міжнародні товаро-транспортні накладні, технічний опис, характеристики.
Під час контролю за правильністю визначення позивачем митної вартості товару на підставі поданих митних декларацій у відповідача виник сумнів стосовно достовірності наданих позивачем до митного оформлення відомостей, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості товару, тому, згідно з вимогами ст.53 Митного кодексу України, відповідач зобов`язав позивача надати додаткові документи.
Так, згідно графи 44 ЕМД до митного оформлення не надано пакувальний лист, сертифікат якості, сертифікат походження, копія митної декларації країни відправлення.
Наданий прайс-лист від 01.09.2021 компанії «Zenith Electric Tools Limited» може свідчити про суб`єктивний характер даного документу та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари.
Тож, як було встановлено судом під час розгляду даної справи, листом від 15.11.2021 ТОВ «Векса» надано відмову від подання додаткових документів у 10-денний термін.
У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з 15.11.2021 року № UA110140/2021/000047/1.
У подальшому, поставка оцінюваного товару здійснюється на підставі зовнішньоекономічного контракту з виробником товару ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED від 10.09.2021 № D 10/09-2021.
Відповідно до п.3.2 контракту від 10.09.2021 № D 10/09-2021 датою поставки є дата, яка зазначається у специфікаціях на кожну партію товару, проте у наданій до митного оформлення Додатковій угоді (специфікації) №2 від 04.10.2021 року не зазначено дату поставки. Відповідно до п.5.1 контракту від 10.09.2021 № D 10/09-2021 товари вважаються доставленими Продавцем та прийняті Покупцем у параметрах якості, кількості та ваги зазначеними у специфікації на поставку партії товару, проте у наданій до митного оформлення Додатковій угоді (специфікації) №2 від 04.10.2021 року не зазначено вагу товару. Відповідно до п.5.3 контракту від 10.09.2021 року № D 10/09-2021 на доставлену партію товару Продавець надає оригінали наступних документів: рахунок-фактуру та інші документи, що зазначені у специфікації. Проте у наданій до митного оформлення Додатковій угоді (специфікації) №2 від 04.10.2021 року не зазначено жодного документа. У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104). Код документа 4104 це Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів. Згідно відомостей електронного інвойсу ЕМД, виробник товару «Зеніт Електрик Тулс Лімітед». Слід зазначити, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі: копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва; копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN, y наданому рахунку-фактурі відсутні відомості щодо виробника товару. Враховуючи заявлений характер угоди - контракт з виробником (код 4104), виробник та відправник-ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED, відправником товару здійснювалось його митне оформлення у країні відправлення.
У відповідь на повідомлення №1 митницею отримано лист від ТОВ «Векса» від 08.12.2021 року № б/н про те, позивач надав усі необхідні документи. Також позивачем повідомлено про те, що на даний момент підприємство не має можливості надати додаткові документи щодо підтвердження митної вартості товарів. Разом з листом надано комерційну пропозицію від 04.10.2021 року №б/н та прайс-лист від 04.10.2021 року № б/н.
У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 09.12.2021 року № UA110140/2021/000055/1.
Зовнішньоекономічна поставка заявлена відповідно до прямого контракту з продавцем (код документа - 4104) ZENITH ELECTRIC TOOLS LIMITED (Китай) від 10.09.2021 року №D 10/09-2021.
Відповідно до п.3.2 Контракту Датою поставки є дата визначена у Специфікації на кожну партію поставленого товару. Надана до митного контролю додаткова угода від
14.09.2021 року №1/2 не містить дати поставки.
Відповідно до п.6.1 Контракту якщо інші умови не визначені у Специфікації на поставку Товару Покупець сплачує Товар на умовах: Передплати у розмірі 50% від вартості товару, зазначеної у рахунку проформі та заключну оплату у розмірі 50% протягом 180 календарних днів з моменту поставки; Або на умовах відстрочення платежу не пізніше 180 календарних днів з моменту поставки партії Товару, заключні умови оплати зазначаються у виставленому рахунку проформі.
Рахунок проформу до митного оформлення не надано.
Відповідно до пункту 5.3 контракту D 10/09-2021 зазначено, що продавець надає покупцю оформлену оригінали відвантажувальних товаросупровідних документів: комерційний інвойс та інші документи, вказані у Специфікації.
У додатковій угоді №1/2 до контракту документи визначені п. 5.3 контракту відсутні.
Так, згідно графи 44 ЕМД до митного оформлення не надано пакувальний лист, сертифікат якості, сертифікат походження, копія митної декларації країни відправлення (ст.335 МКУ Подання документів та відомостей, необхідних для митного контролю).
Як зазначив відповідач у відзиві на позовну заяву, листом від 15.11.2021 року ТОВ «Векса» надано відмову від подання додаткових документів у 10-денний термін.
Митним органом було скориговано митну вартість товарів. Рівень заявленої декларантом митної вартості заявлених товарів:
№1 Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц: (комплектність згідно інструкції), перфоратор - 1,52 дол/кг., 9,31 дол./шт.
№2 Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц: циркулярная (дисковая) ручная пила (комплектність згідно інструкції)- 1,91 дол/кг, 10,37 дол/шт.
№3 Інструмент ручний, з вмонтованим електричним двигуном та живленням від мережі 220В: кутова шлифувальна машинка (комплектація згідно інструкції- 1,91 дол/кг, або 5,56 дол/шт.
№4 Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц (комплектація згідно інструкції): дриль, потужність 1100 Вт) - 1,91 дол/кг або 4,58 дол/шт.
№5 Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, що може працювати без зовнішнього джерела живлення:(комплектність згідно інструкції): акумуляторний дриль-шуруповерт - 1,49 дол/кг або 4,49 дол/шт.
№6 Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц (комплектація згідно інструкції): лобзик- 1,91 дол/кг або 4,29 дол/шт.
№7 Акумулятори електричні, запасні частини до електроінструменту: літій-іонна акумуляторна батарея - 1,50 дол/кг, або 0,45 дол/шт.
№8 Пристрої для заряджання акумуляторів: запасні частини до електроінструменту: зарядний пристрій до шуруповерта-1,52 дол/кг або 0,19 дол/шт.
№9 Запасні частини до електроінструменту: двигун постійного струму до акумуляторного шуруповерта (потужність до 750 Вт), - 2.05 дол/кг. Або 0,35 дол/шт.
№ 10 Запасні частини до електроінструменту (частини електродвигунів з комбінованих матеріалів) 1,41 дол/кг.
№ 11 «Запасні частини для ручних інструментів з електричним двигуном: захисні кожухи, підошва до рубанку» - 1,91 дол/кг.
№ 12 «Електрична апаратура для комутації або захисту електричних кіл для напруги не більш як 1000В-вимикачі на 220 В: запчастини до електроінструменту: кнопка вмикання» - 2,49 дол/кг.
№ 13 «Елементи передач, представлені окремо: запасні частини до ручного електроінструменту: шестерня зі сталі» - 1,17 дол/кг.
№ 14 «Запасні частини до електроінструменту: голчасті підшипники» - 1,9 дол/кг.
№ 15 «Запчастини до електроінструменту: Щітки вугільні що використовуються в електротехніці: вугільні щітки до електроінструмент» - 0,84 дол/кг
№ 16 «Перетворювачі частоти тока статичні електричні для запуску і регуляції швидкості електродвигунів: запасні частини до електроінструменту: регулятор обертів» - 1,14 дол/кг.
За результатом контролю співставлення встановлено наявність інформації про митні оформлення подібних до оцінюваних товарів.
До товару №1 «1.Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц: перфоратор, (комплектність згідно інструкції):(потужність 1040 Вт), модель: TRH-1120, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 25.10.2021 року №UA110140/2021/012017 на рівні 22,35 дол/шт.
До товару №2 «Інструменти ручні виробництва торговельної марки «Vitals», що мають у своєму складі вмонтований електричний двигун, з живленням від загальної електромережі: ручні циркулярні (дискові) пилки, на умовах поставки CFR Одеса за ЕМД від 18.10.2021 № UA110050/2021/ 010578 на рівні 24,34 дол/шт.
До товару №3 «Інструмент ручний, з вмонтованим електричним двигуном та живленням від мережі 220В: кутова шлифувальна машинка (комплектація згідно інструкції): потужність 1400 Вт, модель TAG-12/1400 VS, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 01.11.2021 № UA110140 /2021/ 012373 на рівні 11,84 дол/шт.
До товару №4 «1.Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц (комплектація згідно інструкції): дриль, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 01.11.2021 № UA UA110140 /2021/ 012371 на рівні 9,94 дол/шт.
До товару №5 «Інструмент ручний з вмонтованим електричним двигуном, які можуть працювати без зовнішнього джерела живлення, не містить радіопередавачів та приймачів: акумуляторна викрутка CSD-36», на умовах поставки FOB NINGBO, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 07.10.2021 № UA500500 /2021/ 216812 на рівні 9,96 дол/шт.
До товару №6 «1.Ручний інструмент з вмонтованим електродвигуном, працюючий тільки від зовнішнього джерела живлення напругою 220В/50Гц: лобзик (комплектність згідно інструкції), потужність 950 Вт, модель: ЗПЛ-950 Профи, на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 08.11.2021 № UA110140/2021/010890 на рівні 14,69 дол/шт.
До товару №7 «1.Акумулятор електричний, літій-онний, тип електролиту- полімерний, гелеобразний; матеріал електродів-оксид літія, для живлення шуруповерта:Батарея акумуляторна, для шуруповерта, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 22.10.2021 року № UA100070 /2021/ 521933 на рівні 2,15 дол/шт.
До товару №8 «1. Пристрої для заряджання акумуляторів: запасні частини до електроінструменту: зарядний пристрій, на умовах поставки CFR Одеса, у найближчий до митного оформлення час за ЕМД від 18/10.2021 № UA100390/2021/011672 на рівні 0,39 дол/шт.
До товару №9 «Запасні частини до електроінструменту: двигун постійного струму із шестернею до акумуляторного шуруповерта (потужність до 750 Вт)-250» , на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, за ЕМД від 22.11.2021 року № UA110140 /2021/ 013355 на рівні 0,81 дол/шт.
До товару №10 «Частини електродвигунів ручного інструмента, цивільного призначення: Якір двигуна кутової шліфмашини - 300шт; Якір двигуна шаблевої пили, на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, за ЕМД від 13.10.2021 року № UA110140 /2021/209304 на рівні 3,04 дол/кг.
До товару №11 «1.Частини до ручних інструментів змонтованим електричним двигуном. Використовують у шліфувальній машинікутовій (болгарці) та дрилях: Корпус, Ковпачок, Захисний корпус; Ліва частина ручки, Права частина ручки», на умовах поставки FOB NINGBO, за ЕМД від 28.09.2021 № UA807170 /2021/ 063541 на рівні 4,07 дол/кг.
До товару №12 «1. Електрична апаратура для комутації або захисту електричних кіл для напруги не більш як 1000В-вимикачі на 220 В: запчастини до електроінструменту: кнопка вмикання, перемикач-9» , на умовах поставки CFR Одеса, за ЕМД від 10.11.2021 № UA110140 /2021/ 012889 на рівні 8,01 дол/кг.
До товару №13 «1. Елементи передач, представлені окремо: запасні частини до ручного електроінструменту: шестерня зі сталі, на умовах поставки CFR CHORNOMORSK, за ЕМД від 25.10.2021 № UA110140 /2021/ 012047 на рівні 2,29 дол/ кг.
До товару №14 «Підшипники роликові голчасті, які використовують в шліфовальній машинікутовій (болгарці)т а дрилях: Підшипник голчатий - 1000шт» , на умовах поставки FOB NINGBO, за ЕМД від 28.09.2021 № UA807170 /2021/ 063541 на рівні 2,52 дол/кг.
До товару №15 «Запчастини до електроінструменту: Щітки вугільні що використовуються в електротехніці: вугільні щітки до електроінструменту» , на умовах поставки CFR Одеса, за ЕМД від 25.10.2021 № UA110140 /2021/012047 на рівні 1,41 дол/кг.
До товару №16 «Перетворювачі частоти тока статичні електричні для запуску і регуляції швидкості електродвигунів: запасні частини до електроінструменту: регулятор обертів» , на умовах поставки CFR Одеса, за ЕМД від 22.11.2021 № UA110140 /2021/ 013355 на рівні 3,61 дол/кг.
У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 22.12.2021 року № UA110140/2021/000059/1.
Отже, за результатами розгляду митних декларацій та доданих до них документів, відповідач відмовив позивачу у митному оформленні (випуску) товарів, про що склав картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №UА110140/2021/000269 від 15.11.2021 року (за однією поставкою подавалась 2 попередні митні декларації та складалось дві картки відмови № UА110140/2021/000268 від 11.11.2021 року), № UА110140/2021/000351 від 23.12.2021 року, № UА110140/2021/000305 від 09.12.2021 року, та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів: № UА110400/2021/000047/1 від 15.11.2021 року, № UА110400/2021/000059/1 від 22.12.2021 року, № UА110140/2021/000055/1 від 09.12.2021 року, відповідно до яких митна вартість товару визначена за резервним методом.
Не погоджуючись із здійсненим відповідачем коригуванням митної вартості імпортованого товару, Товариство звернулось до суду з позовом у даній справі.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
В частині 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно ж до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Згідно з пунктами 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
За змістом статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).
Так частинами 1 - 3 статті 57 (глава 9 розділу ІІІ) МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно із частинами 1 - 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (частина 1 статті 64 «Резервний метод» МК України).
Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
За змістом частин 1 - 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частини 5 - 6 статті 53 МК України).
Системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Статтями 49, 51, 52, 53, 57, 58 Митного кодексу України визначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України (частина третя статті 54 Митного кодексу України).
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч.6 ст.54 Митного кодексу України).
При цьому, відповідачем було зобов`язано позивача надати додаткові документи, перелік яких передбачено ст.53 Митного кодексу України.
За результатом аналізу наданих документів, Відповідач прийшов до висновку про невідповідність обраного методу визначення митної вартості товару.
В обґрунтування правомірності прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів відповідач зазначив, що подані Товариством документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме, позивачем: 1) відсутність інформації про включення до ціни Товару вартості доставки (фрахту) Товару; 2) відсутність інформації про дату поставки Товару; 3) схема розрахунків за поставлений товар суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості; 4) надані позивачем прайс-листи мають суб`єктивний характер у розумінні вимог статті 52 МК України; 5) не надано до митного оформлення пакувальний лист, сертифікат якості, сертифікат походження, копію митної декларації країни відправлення.
Разом з тим, з такими твердження відповідача неможливо погодитись, з огляду на наступне.
Щодо «відсутності інформації про включення до ціни Товару вартості доставки (фрахту) Товару.»
Пунктом 6 ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Пунктом 3.1 Контракту передбачено «Поставка Товару по цьому Контракту здійснюється на умовах, визначених в Специфікаціях на кожну партію Товару що поставляється, у відповідності до Міжнародних правил трактування торгових термінів «Інкотермс».
Поставка Товару здійснювалася на умовах CFR Одеса, Чорноморськ.
Відповідно до «Інкотермс 2010», CFR англ. Cost and Freight (… named port of destination), Вартість і фрахт (… назва порту призначення) - стандартизовані умови постачання за Інкотермс, за якими продавець зобов`язаний своїм коштом доставити товар у порт відвантаження, завантажити його на судно і сплатити фрахт для доставки товару в зазначений порт призначення. У разі міжнародних перевезень за умовами CFR на продавця покладається також обов`язок митного оформлення товару для експорту.
Отже, витрати на транспортування до місця призначення включені у вартість товару, тому додаткові витрати на страхування та транспортування товару до порту, згідно з вимогами частини 10 ст.58 МК України, Товариство не понесло. За таких обставин, вимоги відповідача про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірними, а коригування митної вартості, заявленої Товариством, на цій підставі - необґрунтованим.
Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 14 серпня 2018 року у справі №821/1617/17.
Щодо «відсутність інформації про дату поставки Товару»
В зауваженнях відповідач зазначив , що відповідно до п. 3.2 Контракту Датою поставки є дата визначена у Специфікації на кожну партію поставленого товару. Надана до митного контролю специфікація не містить дати поставки.
Відповідно до «Інкотермс 2010», CFR англ. Cost and Freight (… named port of destination), Вартість і фрахт (… назва порту призначення) датою поставки товару, визначається моментом фактичної передачі продавцем товару у розпорядження ... перевізника.
У розумінні Інкотермс 2010», CFR датою поставки товару відповідно до п. 3.2 Контракту є дата укладання Специфікації.
Зі змісту оскаржуваних рішень про коригування митної вартості не вбачається, яким саме чином, відсутність дати поставки товару вплинуло на достовірність визначення позивачем задекларованої митної вартості.
Щодо схеми розрахунків за контрактом №D 10/09-2021 від 10.09.2021 року.
Згідно ст.627 Цивільного кодексу України, при укладенні договору, сторони є вільними у виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості, що визначено чинним законодавством. Це положення закріплює один з найважливіших принципів договірного регулювання суспільних відносин - принцип свободи договору.
Статтями 6, 8 Закону України «Про Зовнішньоекономічну діяльність» встановлено, що Зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності при складанні тексту зовнішньоекономічного договору (контракту) мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо та у виключній формі цим та іншими законами України.
Держава та її органи не мають права безпосередньо втручатися в зовнішньоекономічну діяльність суб`єктів цієї діяльності, за винятком випадків, коли таке втручання здійснюється згідно з цим та іншими законами України.
Крім того, жодним нормативним актом, як національного, так і міжнародного законодавства, не встановлено обмеження строків відстрочення платежу для договорів міжнародної купівлі-продажу.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.
Згідно з ч.1 ст.5 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», усі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності незалежно від форми власності та інших ознак мають рівне право здійснювати будь-які види зовнішньоекономічної діяльності та дії щодо її провадження, у тому числі будь-які валютні операції та розрахунки в іноземній валюті з іноземними суб`єктами господарської діяльності, що прямо не заборонені або не обмежені законодавством, у тому числі заходами захисту, запровадженими Національним банком України відповідно до Закону України «Про валюту і валютні операції».
У відповідності до ч.1 ст.14 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», всі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право, зокрема, самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.
З аналізу вищенаведених обставин справи та приписів законодавства, вбачається відсутність підстав вважати, що визначений сторонами контракту №D10/09-2021 від 10.09.2021 року порядок розрахунків суперечить світовій практиці та унеможливлює підтвердження заявленої позивачем митної вартості.
Щодо тверджень відповідача про те, що надані позивачем прайс-листи мають адресний характер та суб`єктивну спрямованість в розумінні вимог ст.52 Митного кодексу України, адже містить виключно перелік товарів, заявлених за ЕМД та конкретні умови поставки.
До переліку додаткових документів, визначених ч.3 ст.53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція).
Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Положеннями пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми прайс-листа.
Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів) не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.
Крім того, митним органам заборонено втручатися у підприємницьку діяльність декларантів шляхом відмови взяти до уваги прайс-лист з мотивів його недопустимості у зв`язку з наявністю чи відсутністю у ньому певних відомостей (реквізитів).
Щодо не надання до митного оформлення пакувальний лист, сертифікат якості, сертифікат походження, копію митної декларації країни відправлення.
П. 2 ст. 53 Митного кодексу України встановлено перелік документів, який з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, серед цих документів відсутній такі документи, як митна «пакувальний лист, сертифікат якості, сертифікат походження, копію митної декларації країни відправлення». Таким чином, зауваження, щодо обов`язковості надання зазначених документів суперечить чинному законодавству та не впливає на ціноутворення по контракту.
При цьому, зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не вбачається, яким саме чином, ненадання «пакувальний лист, сертифікат якості, сертифікат походження, копію митної декларації країни відправлення» вплинуло на достовірність визначення позивачем задекларованої митної вартості.
Щодо методу визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів).
Відповідач приводить до прикладу і порівнює наявну у нього інформацію в картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №UA110140/2021/000269 від 15.11.2021 року, №UA110140/2021/000351 від 23.12.2021 року, №UA110140/2021/000305 від 09.12.2021 року.
Крім того відповідачем не доведено подібність (аналогічність) товару: відповідачем не надано висновку чи рішення компетентного органу щодо рівнозначності/подібності/аналогічності товару позивача із порівнюваним.
Щодо репутації та наявності торгової марки товару на ринку відповідачем взагалі не зазначено жодного слова.
На думку суду, відповідач не являючись суб`єктом експертної діяльності не може вказати на подібність (аналогічність) товару, оскільки не володіє інформацією про складові частини товару, про їх якість і технічні характеристики, про їх максимально можливий ресурс роботи і працездатність товару в цілому. Так само щодо репутації товару відповідачем нічого не зазначено, оскільки ним цей факт не оцінювався і не досліджувався.
Отже, вартість товару зазначена відповідачем в оскаржуваних рішеннях щодо коригування зазначеної позивачем митної вартості є необґрунтованою.
Так, всі необхідні документи для здійснення митного оформлення товару були надані позивачем при митному оформленні, та які містять усі наявні у підприємства документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, а тому вони повною мірою підтверджують інвойсну вартість товару, єдину складову митної вартості товару.
Зважаючи на те, що у наданих позивачем документах відсутні розбіжності, які б перешкоджали застосуванню основного методу визначення митної вартості товарів, а Позивачем надано всі передбачені ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України обов`язкові документи, які не містять ознак їх підробки і в них наявні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, вбачається обґрунтованість визначення Позивачем митної вартості товарів за першим (основним) методом та наявності підстав для задоволення позову щодо скасування оспорюваних рішень та карток відмови у цій справі.
Відповідно до частини десятої ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (пункт 5) та витрати на страхування цих товарів (пункт 7).
Враховуючи викладене, з огляду на визначені зовнішньоекономічним контрактом №D 10/09-2021 від 10.09.2021 р. та Специфікаціями умови поставки, всі витрати із завантаження, пакування та транспортування товару вже є включеними продавцем у фактурну вартість товару, а тому додаткові витрати на страхування та транспортування товару до порту, згідно з вимогами частини десятої статті 58 Митного кодексу України, Товариство не понесло.
За таких обставин, вимоги відповідача про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірними, а коригування митної вартості, заявленої Товариством, на цій підставі є безпідставним.
Відповідно до пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Вказаної правової позиція дотримується Верховний Суд у постанові від 19.02.2019 року у справі №814/1888/16.
Між тим, як вбачається з рішень про коригування митної вартості товарів, в них зазначені лише номера, дати митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, опис товару та вартість за одиницю товару, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення та аргументи щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Враховуючи вищевикладене, вбачається, що відповідачем не доведено наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, так як усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано.
Платіжним дорученням №1 від 04.02.2022 року позивач частково оплатив МД UA110140/2021/013060 від 16.11.2021 року на суму 10 544,26 доларів США.
Зазначене, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятих відповідачем рішень про коригування митної вартості товарів.
Відповідачем суду не надано жодних доказів недостовірності заявленої Товариством вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Таким чином, висновок відповідача про встановлення розбіжностей у поданих позивачем документів, які не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, як на підставу для здійснення коригування заявленої позивачем митної вартості товарів, суд вважає необґрунтованим та безпідставним.
Аналогічна правова позиція узгоджується у постанові Верховного суду України від 25.06.2020 року (справа № 826/4833/20).
Окрім цього, під час розгляду справи відповідач не довів, що певні недоліки, які на його думку якимось чином вплинули на заниження позивачем митної вартості імпортованого товару.
До того ж, наявність певних незначних недоліків (технічних помилок, розбіжностей) у первинних документах, наданих на підтвердження митної вартості товару, не повинно розцінюватися як обставина, яка виключає можливість врахування таких документів для митного оформлення товарів та не є підставою для висновку про недостовірність усієї інформації, що у них міститься, якщо за результатами дослідження інших даних (сукупності решти відомостей, що викладені в документах) та доказів можна достовірно визначити митну вартість товару.
Аналогічна правова позиція вже була висловлена у постанові Верховного Суду від 11.12.2019 року по справі №420/2315/19.
Згідно із приписами ч.1 ст.6 Господарського кодексу України загальними принципами господарювання в Україні є: забезпечення економічної багатоманітності та рівний захист державою усіх суб`єктів господарювання; свобода підприємницької діяльності у межах, визначених законом; вільний рух капіталів, товарів та послуг на території України; обмеження державного регулювання економічних процесів у зв`язку з необхідністю забезпечення соціальної спрямованості економіки, добросовісної конкуренції у підприємництві, екологічного захисту населення, захисту прав споживачів та безпеки суспільства і держави; захист національного товаровиробника; заборона незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини.
Положеннями ст.ст.179, 189, 190 Господарського кодексу України встановлено, що при укладенні господарських договорів сторони можуть визначити зміст договору на основі вільного волевиявлення; суб`єкти господарювання можуть використовувати у господарській діяльності вільні ціни; ціни у зовнішньоекономічних договорах (контрактах) можуть визначатися в іноземній валюті за згодою сторін; вільні ціни визначаються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб`єкта господарювання.
Під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Тобто, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.
Відповідно до ч.3 ст.318 Митного кодексу України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року № 3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Крім того, це узгоджується з проголошеними у ст.8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.
З урахуванням зазначеного, суд вважає, що митний орган не навів доказів того, що документи подані декларантом є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів. В поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та щодо ціни, що підлягала сплаті за цей товар.
Згідно з ч.1 ст.256 Митного кодексу України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
За таких обставин, суд прийшов до висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів №UА110140/2021/000047/1 від 15.11.2021 року, №UА110140/2021/000059/1 від 22.12.2021 року, №UА110140/2021/000055/1 від 09.12.2021 року та картки відмови Дніпровської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА 110140/2021/000269 від 15.11.2021 року, №UА110140/2021/000351 від 23.12.2021 року, №UА110140/2021/000305 від 09.12.2021 року - є протиправними та належать до скасування.
Згідно з ч.1 та ч.2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.
Крім того, ЄСПЛ у своєму рішення по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що «принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії». З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.
Також, у рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008 року), Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.
Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Виходячи з викладеного, позовні вимоги є обґрунтованими і їх необхідно задовольнити у повному обсязі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 11 266,06 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №152 від 11.02.2022 року.
Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 11 266,06 грн. підлягає стягненню з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Векса» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення задовольнити повністю.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА 110140/2021/000269 від 15.11.2021 року.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110140/2021/000351 від 23.12.2021 року.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110140/2021/000305 від 09.12.2021 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник