Справа № 140/3683/22
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2022-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року ЛуцькСправа № 140/3683/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальність Новотрейд Основа до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Новотрейд Основа (далі ТзОВ Новотрейд Основа) звернулося із позовом до Волинської митниці (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень №UA205030/2021/000080/2 від 15.09.2021, №UA205030/2021/000081/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000082/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000083/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000084/2 від 17.09.2021, №UA205030/2021/000086/2 від 20.09.2021, №UA205030/2021/000087/2 від 20.09.2021, №UA 205030/2021/000091/1 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000092/2 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000093/2 від 22.09.2021 про коригування митної вартості товарів.

В обґрунтування позову позивач вказав, що ТзОВ Новотрейд Основа на умовах зовнішньоекономічного договору від 02.08.2021 №2-21 придбало у компанії Joint Stock Company Bedryste (м. Шауляй, Литва) прокат плоский з вуглецевої сталі (товар) для подальшого імпорту в Україну. Відповідно до істотних умов Контракту, який за своїм видом є договором купівлі-продажу з періодичними поставками, товар постачається партіями зі складів продавця згідно інвойсів на умовах DAP Ковель (Україна). Ціна товару узгоджується в рахунках (інвойсах) та включає вартість тари (упакування). Оплата за товар здійснюється або у вигляді передоплати на підставі рахунку (інвойсу/проформи) або після відвантаження товару покупцем. Декларантом для митного оформлення імпортованого товару до Волинської митниці було подано митні декларації (МД) №UA205030/2021/022358, №UA205030/2021/022468, №UA205030/2021/022469, №UA205030/2021/022478, №UA205030/2021/022516, №UA205030/2021/022830, №UA205030/2021/022716, №UA205030/2021/023083, №UA205030/2021/023089, №UA205030/2021/023090, а разом із ними, на виконання положень частини другої статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) - документи для підтвердження визначеної декларантом за першим методом митної вартості товару (за ціною договору (контракту)): договір від 02.08.2021 №2-21, специфікації, інвойси, автотранспортні накладні, прайс - листи, платіжні банківські документи, яких було цілком достатньо для завершення митного оформлення товару. Однак Волинською митницею були прийняті рішення про коригування митної вартості товарів та митну вартість визначено за резервним методом.

На думку позивача, рішення про коригування митної вартості товарів відповідач прийняв за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, та в порушення положень статті 55 МК України митний орган не навів аргументованих доводів на підтвердження висновків про неповноту відомостей щодо складових митної вартості. При цьому застосовані у рішеннях формулювання щодо розбіжностей у документах є надуманими. Зокрема, спірні рішення мотивовані наявністю розбіжностей, а саме: у інвойсі зазначено країну походження «European Union» в той час як в прайс-листі країну походження зазначено «Польща», «Італія» чи інша країна Євросоюзу; у пункті 3.3. контракту №2-21 від 02.08.2021 зазначено, що оплата здійснюється або у вигляді передоплати на підставі рахунку (інвойс/проформа) або після відвантаження товару продавцем, а також у пакувальному листі до інвойсу умови платежу зазначено банківський переказ, про що в митного органу відсутня інформація; у платіжному дорученні зазначено, що витрати за переказом за рахунок відправника, про що в митного органу відсутня інформація; у контракті від 02.08.2021 №2-21 зазначено рахунок SWIFT - HABALT22, у платіжному дорученні вказано рахунок SWIFT - HABALT22XXX; у інвойсі вартість товару зазначено одна, однак у платіжному дорученні сума переказу зазначена значно вища; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактура, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі вартість товару зазначена в Євро, і в митній декларації країни експорту цю ж вартість зазначено в злотих, однак згідно офіційного курсу Республіки Польща сума, яка зазначена в Євро не співпадає із сумою в злотих.

Позивач вважає, що подані документи не містили розбіжностей щодо вартісних та кількісних показників оцінюваного товару, також ознаки підробки документів відсутні й усі відомості, які підтверджують числові значення складових митної вартості та ціни, що сплачена за товар, у документах наявні, тому оцінка митним органом відомостей у поданих документах як таких, що містять розбіжності, не відповідає фактичним обставинам. Так прайс-лист не є тим документом, що підтверджує походження товару, у той же час Польща та Італія входять до складу Європейського Союзу; декларантом разом з іншими документами подано банківські квитанції про оплату товару, у свою чергу розрахунок проводиться банківським переказом, що узгоджується із записом у пакувальному листі; витрати за банківським переказом покладені на відправника переказу (позивача) та ці витрати були понесені на митній території України, а отже вони не включаються до ціни товару; вказані у платіжному дорученні реквізити це не рахунок, а міжнародний код ідентифікатора банку (ВІС), який банки використовують для здійснення фінансових операцій; наданими платіжними дорученнями оплачено кілька партій товару, про що було повідомлено відповідача і розбіжності в цій частині відсутні; вказана у митній декларації країни експорту у позиції Особливі відмітки інформація Faktura VAT nr. є внутрішньою інформацією митних органів Польщі; будь-які розбіжності щодо вартості товару, зазначеного у інвойсі та декларації країни експорту відсутні, а формування статистичної вартості товару, який експортується, є внутрішньою інформацією відповідної країни Європейського Союзу, спосіб формування, включення або не включення до статистичної вартості будь-яких складових, регулюється внутрішнім законодавством відповідної країни.

Позивач також зауважив, що у рішенні про коригування митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які беруться за основу для визначення скоригованої митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. Проте у спірних рішеннях окрім номера та дати митної декларації, на підставі якої здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 25.05.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

У відзиві на позовну заяву відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих декларантом в митних цілях, встановлено розбіжності та неточності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару, оскільки в рахунках-фактурах міститься інформація про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів, зазначеної в прайс-листах; у контракті зазначено, що оплата здійснюється або у вигляді передоплати на підставі рахунку (інвойс/проформа) або після відвантаження товару продавцем, а також у пакувальному листі до інвойсу умови платежу зазначено банківський переказ, про що в митного органу відсутня інформація, як і відсутня інформація про витрати за переказом відповідно до платіжного доручення, про рахунок-фактуру, реквізити якого зазначені у митній декларації країни експорту. Також у контракті вказано рахунок SWІFТ-НАВАLТ22, а у платіжному дорученні - рахунок SWIFT-НАВАLТ22ХХХ; в інвойсі сума вартості товару не відповідає сумі, зазначеній у платіжному дорученні; в інвойсі вартість товару в євро не відповідає вартості товару у митній декларації країни експорту, зазначеної в злотих.

Як вважає, відповідач, наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, є беззаперечною підставою для сумніву митниці щодо достовірності заявлених відомостей про митну вартість заявленого товару, та як наслідок, підставою для витребовування додаткових документів, які б спростували вказані розбіжності. Разом з тим, декларант повідомив про відсутність додаткових документів для підтвердження рівня митної вартості, при тому, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару на момент здійснення митного контролю та митного оформлення покладається на декларанта.

Враховуючи ненадання декларантом витребуваних документів для підтвердження заявленої митної вартості, митницею повідомлено декларанта про намір прийняття рішення про коригування митної вартості товару та після проведення консультацій із декларантом, зважаючи на неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості з причини відсутності у митного органу та декларанта відповідної інформації, митну вартість згідно зі статтею 64 МК України визначено за резервним методом. Відповідно до цінової інформації Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби (ЄАІС) митна вартість товару за рішеннями від 15.09.2021 №UA205030/2021/000080/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 11.08.2021 №209170/2021/63092); від 16.09.2021 №UA205030/2021/000081/2 на рівні 1,37 Євро/кг (за МД від 16.07.2021 №UA100109/2021/690880); від 16.09.2021 №UA205030/2021/000082/2 на рівні 1,37 Євро/кг (за МД від 16.07.2021 №UA100109/2021/690880); від 16.09.2021 №UA205030/2021/000083/2 на рівні 1,37 Євро/кг (за МД від 16.07.2021 №UA100109/2021/690880); від 17.09.2021 №UA205030/2021/000084/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 14.09.2021 №UA205030/2021/22256); від 20.09.2021 №UA205030/2021/000086/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119); від 20.09.2021 №UA 205030/2021/000087/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 14.09.2021 №UA20503 0/2021/22256); від 22.09.2021 №UA205030/2021/000091/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119); від 22.09.2021 №UA205030/2021/000092/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119); від 22.09.2021 №UA205030/2021/000093/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119).

З наведених підстав відповідач вважає, що оспорювані рішення про коригування митної вартості є законними та обґрунтованими.

У відповіді на відзив позивач підтримав обгрунтування заявлених вимог, викладених в позовній заяві. Також додатково вказав, що відповідач жодним чином не спростовував наведені у позовній заяві обґрунтування про помилковість висновків митного органу щодо: невідповідності рахунку одержувача у контракті і платіжному доручення (HABALT22 та HABALT22ХХХ); щодо країни походження товару; щодо витрат за переказом; щодо «іншого рахунку-фактури», який зазначено в декларації країни експорту; щодо різниці вартості, зазначеної в інвойсі та декларації країни експорту та щодо вартості товару і підтвердження його оплати. Відсутність заперечень відповідача в цій частині свідчить про те, що доводи позивача у відношенні помилковості висновків митного органу щодо цих фактів визнаються. Водночас, у відзиві відповідач наполягає на тому, що різниця між статистичною вартістю товару у експортній декларації (у польських злотих) та переведеною самостійно митним органом фактурною вартістю в польські злоті і є обставинами, які свідчать про розбіжності у митній вартості. Стверджує, що на його думку митна вартість товару не може бути меншою за вартість товару, яка вказується в декларації країни експорту та містить показник «статистичної вартості». Позивач вважає ці доводи безпідставними і такими, що не можуть викликати сумнів у достовірності фактурної ціни. Формування статистичної вартості товару, який експортується, є внутрішньою інформацією відповідної країни Європейського Союзу. Спосіб формування, включення або невключення до статистичної вартості будь-яких складових, як-то транспортування, страхування, зберігання, логістичні витрати регулюється внутрішнім законодавством відповідної країни.

Також вказує, що відповідач не надав відомостей щодо того, з якого джерела він отримав інформацію про встановлений Центробанком Польщі офіційний курс євро у Польщі. Адже статистичну вартість по відношенні до євро відповідач визначав самостійно, використовуючи курс валют, який суперечить офіційному. З відкритих джерел (офіційний сайт Центробанку Польщі/ www.nbp.pl ) слідує, що курс євро до злотого станом на дату оформлення експортної декларації відрізняється від курсу, який вказує відповідач. Крім того, обґрунтовуючи невідповідність змісту рішення в частині самостійного визначення митної вартості за резервним методом положенням «Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів» позивач у позовній заяві вказав, що при застосуванні цього методу згідно з Правилами митний орган зобов`язаний порівняти на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умов тощо. Та цю інформацію митний орган зобов`язаний письмово викласти рішенні про коригування з тим, щоб декларант був обізнаний з методикою скоригованої за резервним методом митної вартості та мав можливість упевнитись у схожості порівнюваних декларувань товару і відповідно правильності визначення митним органом вартості. Твердження відповідача щодо відсутності у нього обов`язку зазначення в рішенні належного обґрунтування (пояснення) не відповідають положенням нормативних актів, що регулюють правовідносини у митній сфері. Про невідповідність прийнятих рішень положенням ст.64 МК України свідчить також та обставина, що при ідентичних умовах, та співмірних об`ємах одного й того ж товару згідно рішень митна вартість відповідачем визначена на рівні 1,23 євро/кг та 1,37 євро/кг без пояснень, чому ціна за кілограм товару у різних рішеннях є відмінною. На думку позивача, зазначений підхід до коригування митної вартості товару є звичайним зловживанням правами та перешкодами у здійснення господарської діяльності. З наведених підстав просить позов задовольнити

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

02.08.2021 між ТзОВ Новотрейд Основа (покупець) та Joint Stock Company Bedryste (продавець) з метою здійснення зовнішньоекономічної діяльності, було укладено договір (контракт) №2-21 (том 1, а. с. 22-24), згідно умов якого продавець продає, а покупець купує прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, в рулонах та/або в листах з полімерним і цинковим або алюмо-цинковим покриттям (далі товар). Назва, кількість та ціна товару зазначається на кожну конкретну партію товару у фактурах (інвойсах), які є невід`ємними частинами цього контракту. Кожна партія товару супроводжується такими товарно-супровідними документами: фактурою (інвойсом), пакувальним листом-специфікацією, CMR, експортною декларацією, сертифікатом походження або іншим документом про країну походження товару (пункти 2.1-2.3 договору).

Загальна вартість всіх партій товару за договором становить 7000000,00 євро (пункт 3.1. договору)

Ціна на товар узгоджується в рахунках (інвойсах). В ціну товару включається вартість тари (упакування) товару. Оплата здійснюється aбo у вигляді передоплати на підставі рахунку (інвойсу/проформи) a6o після відвантаження товару продавцем. Платежі здійснюються в євро на будь-який з банківських рахунків продавця, що зазначені в цьому договорі. Всі банківські збори та комісії з переказу валютних коштів продавцю оплачуються покупцем (пункти 3.2.-3.4 договору).

Відповідно до пункту 4.1 договору №2-21 поставка товару буде здійснюватися продавцем партіями зі складу (місце зазначено в інвойсі) та на умовах DAP-Ковель (Україна) згідно з правилами Інкотермс 2010, якщо інше не зазначено в специфікації (пакувальному листі) на окрему партію товару.

Так, 15.09.2021 для митного оформлення ввезеного на територію України товару Прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, розмір 0,50 x1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2, колір D817U 6020 кг, колір D905U 6060 кг, колір D905U 6090 кг, колір D819U 4950 кг; всього нетто 23120 кг товариство подало МД №UA205030/2021/022358 (а. с. 249, том 1). Митна вартість товару становить 15952,80 євро (еквівалентно 501918,16 грн), яку визначено за першим методом.

До митної декларації додано: рахунок-фактуру (Інвойс) від 14.09.2021 М/22/09/21; автотранспортна накладна від 14.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 14.09.2021 М/22/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 14.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 14.09.2021 №7529310; специфікацію від 14.09.2021 б/н.

16.09.2021 для митного оформлення ввезеного на територію України товару Прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, розмір 0,50 x1250 мм, марка S250GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2, колір D7024 5010 кг, колір D7024 5070 кг, колір D7024 5390 кг, колір D7024 4160 кг; всього нетто 22170 кг товариство подало МД №UA205030/2021/022468 (а. с. 8, том 2). Митна вартість товару становить 15297,30 євро (еквівалентно 8501918,16 грн), яку визначено за першим методом.

До митної декларації додано: рахунок-фактуру (інвойс) від 14.09.2021 М/27/09/21; автотранспортну накладну від 14.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 14.09.2021 М/27/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 14.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 16.09.2021 №7534324; специфікацію від 14.09.2021 б/н.

Крім того, 16.09.2021 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм марка S250GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2: колір D7016 5605 кг; колір D7016 5335 кг; колір D3009 5340 кг; колір D8004 4335 кг. Всього нетто: 20615кг, торгівельна марка: ARCELOMITTAL, виробник: ARCELORMITTAL EISENHUTTENSTADT товариство подало МД №UA205030/2021/022469 (а. с. 28 том 2). Митна вартість товару становить 14430,50 євро (еквівалентно 454806,07 грн), яку визначено за першим методом.

До митної декларації додано: рахунок-фактуру (інвойс) від 15.09.2021 М/26/09/21; автотранспортну накладну від 15.09.2021 б/н; декларація про походження товару від 15.09.2021 М/26/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 15.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 16.09.2021 №7534507; специфікацію від 15.09.2021 б/н.

16.09.2021 для митного оформлення імпортованого товару «прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, розмір 0,50x1250 мм, марка S250GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2: колір D7016-22755 кг. Всього нетто: 22755 кг, торгівельна марка: ARCELORMITTAL, виробник: ARCELORMITTAL EISENHUTTENSTADT декларант позивача подав МД №UA205030/2021/022478 (а. с. 51 том 2). Митна вартість товару становить 15928,50 євро (еквівалентно 502018,53 грн), яку визначено за першим методом.

Одночасно з митною декларацією надано рахунок-фактуру (інвойс) від 15.09.2021 М/25/09/21;автотранспортну накладну від 15.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 15.09.2021 М/25/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 14.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 16.09.2021 №7534462; специфікацію від 15.09.2021 б/н.

16.09.2021 для митного оформлення чергової партії товару «прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2; колір D905U 5765 кг; колір D905U 5690 кг; колір D905U 5580 кг; колір D905U 5575 кг. Всього нетто: 22610 кг. Торгівельна марка: ARCELOMITTAL. Виробник: ARCELORMITTAL EISENHUTTENSTADT декларант позивача подав МД №UA205030/2021/022516 (а. с. 69 том 2), за якою митна вартість товару за першим методом визначення становить 15827,00 євро (еквівалентно 498819,56 грн).

До митної декларації додано рахунок-фактуру (інвойс) від 15.09.2021 М/27/09/21; автотранспортну накладну від 14.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 15.09.2021 М/27/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 14.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 16.09.2021 №7534324; специфікацію від 14.09.2021 б/н.

В аналогічному порядку 19.09.2021 товариство подало МД №UA205030/2021/022830 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2; колір D305U 5990 кг; колір D305U 6140 кг; колір D716U 6010 кг; колір D716U 4800 кг. Всього нетто: 22940кг. Торгівельна марка: ARCELOMITTAL. Виробник: ARCELORMITTAL POLAND (а. с. 89 том 2). Митна вартість товару, яка визначена за першим методом становить 15828,60 євро (еквівалентно 496543,18 грн).

До митної декларації додано рахунок-фактуру (інвойс) від 17.09.2021 М/32/09/21; автотранспортну накладну від 17.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 17.09.2021 М/32/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 17.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 19.09.2021 №7549755; специфікацію від 17.09.2021 б/н.

17.09.2022 для митного оформлення імпортованого товару «прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2; колір D905U 4840 кг; колір D724U 4210 кг; колір D620U 4360 кг; колір D716U 4810 кг; колір D716U 4720 кг. Всього нетто: 22940 кг. Торгівельна марка: ARCELOMITTAL. Виробник: ARCELORMITTAL POLAND декларант позивача подав МД №UA205030/2021/022716 (а. с. 107 том 2). Митна вартість товару становить 15828,60 євро (еквівалентно 496543,18 грн), яку визначено за першим методом.

Одночасно з митною декларацією надано рахунок-фактуру (інвойс) від 16.09.2021 М/31/09/21; автотранспортну накладну від 16.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 16.09.2021 М/31/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 16.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 17.09.2021 №7542790; специфікацію від 17.09.2021 б/н.

Також 22.09.2022 товариство подало МД №UA205030/2021/023083 для митного оформлення ввезеного на територію України товару Прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2: колір D905U 6120 кг; колір D305U 6170 кг; колір D724U 5310 кг; колір D620U 5030 кг. Всього нетто: 22630кг. Торгівельна марка: ARCELOMITTAL. Виробник: ARCELORMITTAL POLAND (а. с. 127 том 2). Митна вартість товару становить 15614,70 євро (еквівалентно 489623,90 грн), яку визначено за першим методом.

До митної декларації додано рахунок-фактуру (інвойс) від 21.09.2021 М/35/09/21; автотранспортну накладну від 21.09.2021 б/н; декларація про походження товару від 21.09.2021 М/35/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 22.09.2021 №7563645; специфікацію від 21.09.2021 б/н.

22.09.2021 товариство подало також МД №UA205030/2021/023089 (а. с. 147 том 2). Митна вартість товару Прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2; колір 9010RAL 5048 кг; розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 200 гр/м2; колір 9005RAL 5006 кг, торгівельна марка: ARCELOMITTAL, виробник: ARCELORMITTAL BELGIUM, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2: колір D819U 6040 кг; колір D305U 5990 кг, торгівельна марка: ARCELOMITTAL, виробник: ARCELORMITTAL POLAND; всього нетто - 22084 кг; становить 15237,96 євро (еквівалентно 477810,62 грн), яку визначено за першим методом.

До митної декларації додано рахунок-фактуру (інвойс) від 21.09.2021 М/38/09/21; автотранспортна накладна від 21.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 21.09.2021 М/38/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації від 22.09.2021 №7563227; специфікацію від 21.09.2021 б/н.

22.09.2021 товариство подало також МД №UA205030/2021/023090 (а. с. 167 том 2). Митна вартість товару Прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір 0,50 х 1250 мм, марка S220GD+Z, вміст цинку - 225 гр/м2; колір D819U 4050 кг; колір D905U 3830 кг; колір D905U 4220 кг; колір D620U 4990 кг; колір D305U 5730 кг, всього нетто: 22820кг, торгівельна марка: ARCELOMITTAL, виробник: ARCELORMITTAL POLAND, становить 15745,80 євро (еквівалентно 493734,75 грн), яку визначено за першим методом.

До митної декларації додано рахунок-фактуру (інвойс) від 21.09.2021 М/39/09/21; автотранспортну накладну від 21.09.2021 б/н; декларацію про походження товару від 21.09.2021 М/39/09/21; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.09.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 02.08.2021 №2-21; договір про надання послуг митного брокера від 26.07.2021 №230; специфікацію від 21.09.2021 б/н.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронних повідомленнях з посиланням на розбіжності у поданих документах декларанту по МД UA205030/2021/022358, UA205030/2021/022468, UA205030/2021/022516, UA205030/2021/022830, UA205030/2021/022716, UA205030/2021/023083, UA205030/2021/023089, МД UA205030/2021/023090 запропоновано подати наступні документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс- листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. - та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

При цьому митниця вимогу про надання документів обґрунтовувала виявленням розбіжностей і неточностей у поданих документах.

На електронні повідомлення митниці товариство інформувало, що всі необхідні документи ним подано, зокрема митні декларації країни відправлення та платіжні доручення, додаткові документи подаватись не будуть, про що свідчать заяви позивача від 15.09.2021 №б/н, від 16.09.2021 №б/н, від 20.09.2021 №б/н, від 22.09.2021 №б/н.

Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від №UA205030/2021/000080/2 від 15.09.2021, №UA205030/2021/000081/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000082/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000083/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000084/2 від 17.09.2021, №UA205030/2021/000086/2 від 20.09.2021, №UA205030/2021/000087/2 від 20.09.2021, №UA 205030/2021/000091/1 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000092/2 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000093/2 від 22.09.2021, а також сформувала картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (картка відмови).

Як зазначено у графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів, документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а також документи містять розбіжності. Такими розбіжностями відповідач визначив:

1) МД №UA205030/2021/022358: рахунок-фактура від 14.09.2021 №М/22/09/21 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Республіки Польща, зазначеної в прайс-листі №б/н №14.09.2021; специфікація до інвойсу М/22/09/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація; банківський платіжний документ від 14.09.2021 №11 містить інформацію щодо оплати за товари у розмірі 44 716,1 євро, що не відповідає даним, зазначеним в рахунку-фактурі від 14.09.2021 №М/22/09/21.

2) МД №UA205030/2021/022468: рахунок-фактура від 14.09.2021 №М/24/09/21 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Республіки Польща, зазначеної в прайс-листі №б/н від 14.09.21; специфікація до інвойсу М/24/09/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація. У додатково наданих документах містяться наступні розбіжності: у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру 1/000089/21, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі від 14.09.2021 №М/24/09/21 вартість товару зазначено 15 297,3 євро, у митній декларації країни експорту від 14.09.2021 №21PL301010E1039912 вартість товару зазначено 69 401 злотих (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 15 297,3 євро становить 69 674,61 злотих.

3) МД №UA205030/2021/022469: рахунок-фактура від 15.09.2021 №М/26/09/21 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Республіки Польща, зазначеної в прайс-листі №б/н №15.09.21; специфікація до інвойсу М/26/09/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру 1/000091/21, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі від 15.09.2021 №М/26/09/21 вартість товару зазначено 14430,5 євро, у митній декларації країни експорту від 15.09.2021 №21PL301010E1040215 вартість товару зазначено 65453 злотих (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 14430,5 євро становить 65 726,59 злотих.

4) МД №UA205030/2021/022478: рахунок-фактура №М/25/09/21 від 15.09.2021 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Німеччини, зазначеної в прайс-листі №б/н №15.09.2021; специфікація до інвойсу М/25/09/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру 1/000090/21, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі №М/25/09/21 від 15.09.2021 вартість товару зазначено 15928,5 євро, у митній декларації країни експорту від 15.09.2021 №21PL301010E1040084 вартість товару зазначено 72276 злотих (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 15928,5 євро становить 72549,53 злотих.

5) МД №UA205030/2021/022516: рахунок-фактура №М/27/09/21 від 15.09.2021 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Німеччини, зазначеної в прайс-листі №б/н №15.09.21; специфікація до інвойсу М/27/09/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація. У додатково наданих документах містяться наступні розбіжності: митна декларація країни експорту додана до митного оформлення у нечіткому вигляді, що унеможливлює її опрацювання.

6) МД №UA205030/2021/022830: у інвойсі від 17.09.2021 №М/32/09/21 зазначено країну походження «European Union», в той час як у прайс-листі від 17.09.2021 №б/н країну походження зазначено «Польща»; у платіжному дорученні №10 від 13.09.2021 зазначено, що витрати за переказом за рахунок відправника, про що в митного органу відсутня інформація; у контракті від 02.08.2021 №2-21 зазначено рахунок SWIFT- HABALT22, у платіжному дорученні №10 від 13.09.2022 вказано рахунок SWIFT - HABALT22XXX; у інвойсі від 17.09.2021 №МУ32/09/21 вартість товару зазначено 15828,6 євро, однак у платіжному дорученні №10 від 13.09.2021 суму переказу зазначено 61885.9 євро; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру FA/996/2021/ME, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі від 17.09.2021 №М/32/09/21 вартість товару зазначено 15828,6 євро, у митній декларації країни експорту від 17.09.2021 №21PL301010E1049513 вартість товару зазначено 71821 злотий (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 15828,6 євро становить 72094,52 злотих).

7) МД №UA205030/2021/022716: рахунок-фактура №М/31/09/21 від 15.09.2021 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Республіки Польща, зазначеної в прайс-листі №б/н №16.09.21; специфікація до інвойсу М/31/09/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація. У додатково наданих документах містяться наступні розбіжності: митна декларація країни експорту містить інформацію щодо фактури №FA/995/2021/ME про, що в митного органу відсутня інформація.

8) МД №UA205030/2021/023083: у інвойсі від 21.09.2021 №М/35/09/21 зазначено країну походження «European Union», в той час як у прайс-листі від 21.09.2021 №б/н країну походження зазначено «Польща»; у платіжному дорученні №12 від 15.09.2021 зазначено, що витрати за переказом за рахунок відправника, про що в митного органу відсутня інформація; у контракті від 02.08.2021 №2-21 зазначено рахунок SWIFT - HABALT22, у платіжному дорученні №12 від 15.09.2021 вказано рахунок SWIFT - HABALT22XXX; у інвойсі від 21.09.2021 №М/35/09/21 вартість товару зазначено 15614,7 євро, однак у платіжному дорученні №12 від 15.09.2021 суму переказу зазначено 31125.9 євро; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру FA/1019/2021/МЕ, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі від 21.09.2021 №М/3 5/09/21 вартість товару зазначено 15 614,7 євро, у митній декларації країни експорту від 21.09.2021 №21PL301010E1063312 вартість товару зазначено 70847 злотих (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 15 614,7 євро становить 71120,27 злотих).

9) МД №UA205030/2021/023089: у інвойсі від 21.09.2021 №М/3 8/09/21 зазначено країну походження «European Union», в той час як у прайс-листі від 21.09.2021 №б/н країну походження зазначено «Польща»; у платіжному дорученні №12 від 15.09.2021 зазначено, що витрати за переказом за рахунок відправника, про що в митного органу відсутня інформація; у контракті від 02.08.2021 №2-21 зазначено рахунок SWIFT-HABALT22, у платіжному дорученні №12 від 15.09.2021 вказано рахунок SWIFT - HABALT22XXX; у інвойсі від 21.09.2021 №М/38/09/21 вартість товару зазначено 15 237,96 євро, однак у платіжному дорученні №12 від 15.09.2021 суму переказу зазначено 31125,9 євро; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру FA/1023/2021/МЕ, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі від 21.09.2021 №М/39/09/21 вартість товару зазначено 15 237,96 євро, у митній декларації країни експорту від 21.09.2021 №21PL301010E1064350 вартість товару зазначено 69 131 злотих (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 15 237,96 євро становить 69404,33 злотих).

10) МД №UA205030/2021/023090: у інвойсі від 21.09.2021 №М/39/09/21 зазначено країну походження «European Union», в той час як у прайс-листі від 21.09.2021 №б/н країну походження зазначено «Польща»; у платіжному дорученні №13 від 16.09.2021 зазначено, що витрати за переказом за рахунок відправника, про що в митного органу відсутня інформація; у контракті від 02.08.2021 №2-21 зазначено рахунок SWIFT - HABALT22, у платіжному дорученні №13 від 16.09.2021 вказано рахунок SWIFT - HABALT22XXX; у інвойсі від 21.09.2021 №М/39/09/21 вартість товару зазначено 15745,8 євро, однак у платіжному дорученні №13 від 16.09.2021 суму переказу зазначено 77354,2 євро; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру FA/1022/2021/МЕ, про що в митного органу відсутня інформація; у інвойсі від 21.09.2021 №М/39/09/21 вартість товару зазначено 15 745,8 євро, у митній декларації країни експорту від 21.09.2021 №21PL301010E1064938 вартість товару зазначено 71444 злотих (згідно офіційного курсу Республіки Польща - 15 745,8 євро становить 71717,39 злотих).

У спірних рішеннях також вказано, що зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі наступної цінової інформації:

- від 15.09.2021 №UA205030/2021/000080/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 11.08.2021 №209170/2021/63092);

- від 16.09.2021 №UA205030/2021/000081/2 на рівні 1,37 Євро/кг (за МД від 16.07.2021 №UA100109/2021/690880);

- від 16.09.2021 №UA205030/2021/000082/2 на рівні 1,37 Євро/кг (за МД від 16.07.2021 №UA100109/2021/690880);

- від 16.09.2021 №UA205030/2021/000083/2 на рівні 1,37 Євро/кг (за МД від 16.07.2021 №UA100109/2021/690880);

- від 17.09.2021 №UA205030/2021/000084/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 14.09.2021 №UA205030/2021/22256);

- від 20.09.2021 №UA205030/2021/000086/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119);

- від 20.09.2021 №UA 205030/2021/000087/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 14.09.2021 №UA20503 0/2021/22256);

- від 22.09.2021 №UA205030/2021/000091/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119);

- від 22.09.2021 №UA205030/2021/000092/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119);

- від 22.09.2021 №UA205030/2021/000093/2 на рівні 1,23 Євро/кг (за МД від 16.08.2021 №UA209170/2021/064119).

Також зазначено, що митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №UA205030/2021/022422, №UA205030/2021/022547, №UA205030/2021/022545, №UA205030/2021/022548, №UA205030/2021/022592, №UA205030/2021/022873, №UA205030/2021/022877, №UA205030/2021/023135, №UA205030/2021/023139, №UA205030/2021/023144 шляхом надання гарантій відповідно до розділу X МК України.

Не погоджуючись із рішеннями про коригування митної вартості товару, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

За приписами частини третьої статті 53 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Таким чином, законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визнається правильність визначення митної вартості декларантом, якщо не доведено інше.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірні рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України: договір від 02.08.2021 №2-21, рахунки-фактури (інвойси) на кожну партію товару, специфікації (пакувальні листи) до інвойсів, а також інші документи, які поряд із цими згідно з пунктом 2.3 договору від 02.08.2021 №2-21 є товарно-супровідними документами, серед них автотранспортна накладна (CMR), експортна декларація, документ про країну походження товару.

На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, адже згідно з договором від 02.08.2021 №2-21 ціна на товар узгоджується в рахунках (інвойсах); в ціну товару включається вартість тари (упакування).

Визначені пунктом 4.1 договору №2-21 умови поставки товару (партіями зі складу, зазначеного в інвойсі) на умовах DAP-Ковель означають, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови постачання DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.

Відповідно до інвойсу від 15.09.2021 №М/26/09/21 ціна товару становить 14430,50 євро (а. с. 37 том 2), така ж ціна вказана і в МД №UA205030/2021/022469 від 16.09.2021 (а. с 28 том 2).

Аналогічно вартість товару в інвойсі від 15.09.2021 №М/25/21 (а. с. 60 том 2) 15928,50 євро відповідає вартості, зазначеній в МД №UA205030/2021/022478 від 16.09.2021 (а. с. 51 том 2).

Відсутні розбіжності між вартістю товару в інвойсі від 15.09.2021 №М/27/09/21 (а. с. 78 том 2) та в МД №UA205030/2021/022516 від 16.09.2021 15827,00 євро (а. с. 69 том 2).

Крім того, відповідно до інвойсу від 17.09.2021 №М/32/09/21 вартість товару становить 15828,60 євро (а. с. 114 том 1) і така ж ціна вказана в МД №UA205030/2021/022830 від 19.09.2021 (а. с. 89 том 2).

Так само вартість товару в інвойсі від 16.09.2021 №М/31/09/21 (а. с. 75 зворот том 1) 15828,60 євро відповідає тій, що зазначена в МД №UA205030/2021/022716 від 17.09.2021 (а. с. 107 том 2).

Аналогічно в інвойсі від 14.09.2021 №М/24/09/21 (а. с. 83 том 1) ціна товару 15297,30 євро відповідає зазначеній в МД №UA205030/2021/022468 від 16.09.2021 (а. с. 82 том 2).

Відсутні відмінності між ціною товару в інвойсі від 21.09.2021 №М/35/09/21 (а. с.136 том 2) та в МД №UA205030/2021/023083 від 22.09.2021 15614,70 євро (а. с. 127 том 2)

У відповідності до інвойсу від 21.09.2021 №М/38/10/21 вартість товару становить 15237,96 євро (а. с. 156 том 2), як і в МД №UA205030/2021/023089 від 22.09.2021 (а. с. 147 том 2).

Відповідно до інвойсу від 21.09.2021 №М/39/10/21 вартість товару становить 15745,80 євро (а. с. 175 том 2), як і в МД №UA205030/2021/023090 від 22.09.2021 (а. с. 167 том 2).

Згідно інвойсу від 14.09.2021 №М/22/10/21 вартість товару становить 15952,80 євро (а. с. 247 том 1), як і в МД №UA205030/2021/022358 від 15.09.2021 (а. с.249 том 1).

Згідно з пунктами 6, 8 частини другої статті 53 МК України декларант має обов`язок подати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, лише якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, - лише якщо здійснювалося страхування.

Однак зі змісту зовнішньоекономічного договору від 02.08.2021 №2-21, а також з рахунків-фактур (інвойсів), специфікацій до інвойсів не вбачається, що на позивача покладалися інші фінансові зобов`язання (тобто, що він мав нести також інші витрати) у зв`язку із поставкою йому товару фірмою Joint Stock Company Bedryste.

На думку суду, відповідач в повідомленні декларанту та пізніше у спірних рішеннях безпідставно вказав про розбіжності в поданих декларантом документах з покликанням на ту обставину, що в інвойсах країною походження товару визначено Європейський Союз (European Union), в той час як у прайс-листах країнами походження зазначено Польща, Італія.

Відповідно до частини шостої статті 43 МК України декларація про походження товару - це письмова заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару.

Нормами частини першої статті 43 МК України передбачено, що документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.

З урахуванням зазначеного суд погоджується із доводами позивача про те, що прайс-лист не є документом, який підтверджує походження товару. У свою чергу Польща та Італія входять до складу Європейського Союзу (European Union), а відтак зазначення в інвойсах країни походження Європейський Союз (European Union), а у прайс-листах - Польща, Італія, не може свідчити про наявність розбіжностей як таких.

Відповідачем не заперечується та обставина, що декларант подавав декларацію про походження товару щодо кожної партії товару.

Стосовно наявності у відповідача сумнівів щодо умов оплати імпортованого товару суд зазначає, що згідно з пунктом 3.3 договору від 02.08.2021 №2-21 оплата за товар здійснюється або у вигляді передоплати, або після відвантаження товару. Пунктом 3.4 цього договору обумовлено здійснення платежів у євро на будь-який з банківських рахунків продавця.

Отже, умовами договору передбачено оплату товару лише банківським переказом у вигляді передоплати або після відвантаження товару.

Специфікації (пакувальні листи) до інвойсів, які додавалися до митних декларацій, не містять інших умов оплати товару, ніж у договорі.

Позивач надав платіжні доручення від 13.09.2021 №10, від 08.09.2021 №9, від 16.09.2021 №13, від 15.09.2021 №12, від 14.09.2021 №11.

При цьому у заявах на повідомлення митниці декларант пояснював, що надані платіжні доручення є оплатою за декілька партій товару, а тому цілком логічно, що сума в наданих платіжних дорученнях не буде збігатися із сумою, зазначеною в інвойсах. З огляду на загальну суму контракту таке пояснення не суперечить умовам, про які сторони домовилися. Визначальним є ціна на товар, узгоджена в рахунках (інвойсах), що встановлено пунктом 3.2 договору.

Однією із підстав, якою відповідач обґрунтовує рішення про коригування митної вартості товарів, є та обставина, що у платіжних дорученнях в іноземній валюті позивачем вказано про витрати за переказом за рахунок відправника, про що в митного органу відсутня інформація.

Пунктом 3.4 договору від 02.08.2021 №2-21 передбачено, що усі банківські збори і комісії щодо переказу валютних коштів продавцю оплачуються покупцем.

Згідно з графою 71 платіжних доручень в іноземній валюті 13.09.2021 №10, від 08.09.2021 №9, від 16.09.2021 №13, від 15.09.2021 №12, від 14.09.2021 №11 витрати за банківським переказом покладені на відправника переказу ТзОВ Новотрейд Основа.

Таким чином, з наданих декларантом документів слідує, що позивач сплатив банку-резиденту комісійну винагороду за здійснення банківського переказу на закупівлю товару. Відповідно до підпункту а пункту 1 частини десятої статті 58 МК України ці витрати не включаються як складові митної вартості до ціни, що була сплачена за оцінюваний товар.

Також на думку суду, відповідач дійшов необгрунтованого висновку про розбіжність у документах з огляду на невідповідність банківських рахунків у зовнішньоекономічному договорі та платіжному дорученні. Зокрема, в оскаржуваних рішеннях зазначено, що у контракті від 02.08.2021 №2-21 зазначено рахунок SWIFT- HABALT22, а у платіжних дорученнях в іноземній валюті 13.09.2021 №10, від 08.09.2021 №9, від 16.09.2021 №13, від 15.09.2021 №12, від 14.09.2021 №11 - рахунок SWIFT - HABALT22ХХХ.

Вказаний у графі 57 платіжного доручення HABALT22ХХХ це не рахунок, а міжнародний код ідентифікатора банку (ВІС), який банки використовують для здійснення фінансових операцій. Кожен банк має свій BIC, завдяки чому міжнародні платіжні доручення автоматично надходять до правильного банку та відділення. BIC також називається SWIFT-адресою або SWIFT-кодом. BIC може мати довжину від 8 до 11 символів, залежно від того, чи надається інформація про відділення. Тому HABALT22 це BIC (SWIFT-код) філії АТ Шведбанк (Swedbank AB) у місті Вільнюс (Литва), три останні символи в коді, що позначені ХХХ, свідчать про те, що це код філії без використання відділення.

Посадові (службові) особи Волинської митниці в силу своїх функціональних обов`язків обізнані з правилами міжнародних банківських переказів і стандартами ідентифікації, тому безпідставне посилання на вказану обставину як на розбіжність свідчить про штучне створення підстав для невизнання заявленої митної вартості з метою подальшого необґрунтованого її коригування.

У спірних рішеннях відповідач також покликається на наявність розбіжностей в додатково поданих документах: у митних деклараціях країни відправлення міститься інформація щодо рахунків-фактур №1/000091/21, №1/000090/21, FA/995/2021/МЕ, №1/000089/21, №FA/1030/2021/МЕ, №FA/996/2021/МЕ, №FA/1019/2021/МЕ, про які в митного органу відсутня інформація.

З цього приводу суд зауважує, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Однак у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

Суд уже зазначав, що декларантом до кожної митної декларації було надані інвойси, за якими здійснювалась відповідна операція та у графі 32 додатково наданих декларантом деклараціях країни відправлення за кодом 380 якраз і вказано реквізити рахунка-фактури (інвойсу), а в графі Особливі відмітки відомості Faktura VAT nr… є внутрішньою інформацією митних органів Польщі. Фактура VAT є доказом операцій купівлі-продажу товарів або послуг та належить до групи документів, які є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.

Твердження відповідача про наявність розбіжностей у вартості товару в євро, зазначеній в інвойсах, та у деклараціях країни експорту, яка зазначена в злотих (при конвертації валют), не може бути підставою для коригування митної вартості з огляду на те, що відповідно до пункту 3 контракту від 02.08.2021 №2-21 вартість товару визначається в євро та узгоджується сторонами у рахунках (інвойсах). Згідно з наданими до митного оформлення інвойсами вартість кожної партії товару визначалась в євро. Тобто вартість товарів у польських злотих сторонами контракту взагалі не визначалась.

Крім того, суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Суд зазначає, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.

При цьому у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару.

Ціна в експортній декларації є меншою за задекларовану та може бути наслідком коливання різниці курсів валют (офіційного та комерційного) та така різниця є незначною, що не вказує на заниження підприємством митних платежів з цих підстав.

Вказана обставина відповідачем жодними доказами не спростована.

Таким чином, доводи митного органу про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не знаходять свого підтвердження. Суд погоджується із позивачем, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення.

Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд наголошує, що вимога про надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця (якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом)); рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписки з бухгалтерської документації продавця щодо формування відпускної ціни товарів на заявлених комерційних умовах поставки товару; ліцензійного чи авторського договору покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталогу, специфікації, прейскурантів (прайс-листа) виробника товару; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).

При цьому суд вважає безпідставною вимогу митного органу надати договір (угоду, контракт) з третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, а також рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом), оскільки доказів того, що позивач вступав у договірні відносини із третіми особами матеріали справи не містять.

Аналогічно безпідставною є вимога митного органу надати рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), оскільки доказів про понесення позивачем таких витрат матеріали справи не містять.

Так само ненадання виписки з бухгалтерської документації продавцем покупцю не може позбавляти останнього можливості декларувати товар на підставі інших документів, що підтверджують ціну товару. Відсутність такої бухгалтерської документації у покупця товару, яка може бути комерційною таємницею продавця щодо формування ціни товару для інших покупців і за відмінними умовами поставки, не свідчить про недобросовісність у декларуванні митної вартості.

Не має логічного обґрунтування вимога відповідача надати ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів, оскільки з жодних документів не випливає, що такий документ є умовою продажу оцінюваних товарів.

Також суд вважає безпідставними посилання відповідача на необхідність надання позивачем прайс-листів, каталогів, специфікацій виробника товару при тому, що прайс-лист, специфікацію до інвойсу у кожному випадку декларант подавав разом із митною декларацією.

Суд зазначає, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому необґрунтованою є і вимога митниці про надання висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в даному випадку є зовнішньоекономічний контракт (додаткові угоди до нього) та рахунок-фактура (інвойс).

З урахуванням наведеного висновки у спірних рішеннях про неможливість визнання митної вартості товару за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначених у митних деклараціях, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Крім того, враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частин третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Разом з тим, у спірних рішеннях митний орган лише вказав номер та дату митних декларацій, на основі яких було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказані рішення обґрунтованими та мотивованими. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Крім того, суд зазначає, що можливість поставки товару іншим покупцям за меншою ціною відповідає принципам свободи зовнішньоекономічних зв`язків та не суперечить нормам національного та міжнародного законодавства. При прийнятті рішення про коригування митної вартості товару відповідач використав виключно інформацію з бази даних митного органу, тобто керувався не документами, поданими декларантом до митного оформлення, а вже наявною у митного органу ціновою інформацією. Однак формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митниця повинна довести законність свого рішення, яке не може ґрунтуватися на припущеннях та сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Також суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Отже, підстави вважати, що рішення відповідача №UA205030/2021/000080/2 від 15.09.2021, №UA205030/2021/000081/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000082/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000083/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000084/2 від 17.09.2021, №UA205030/2021/000086/2 від 20.09.2021, №UA205030/2021/000087/2 від 20.09.2021, №UA 205030/2021/000091/1 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000092/2 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000093/2 від 22.09.2021 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованими та мотивованими у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому такі рішення підлягають скасуванню як протиправні.

Таким чином, позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач просив стягнути з відповідача судові витрати, які складаються зі сплати судового збору та з витрат на професійну правничу допомогу.

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України установлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу та витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно статті 137 КАС України спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків. У випадках, коли сума витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача, експерта або проведення експертизи повністю не була сплачена учасниками справи попередньо (авансом), суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом. Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг). У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

За приписами частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вказаних правових норм, склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника сторони за договором. При визначенні суми відшкодування судових витрат суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Суд з урахуванням конкретних обставин може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи та не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір витрат, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним чи необґрунтованим щодо іншої сторони спору.

Для підтвердження витрат на професійну правничу допомогу суду надано копії таких документів: договору про надання правничої допомоги від 21.12.2021 №76/21, укладеного між Адвокатським об`єднанням Сергій Степанюк і Партнери (далі Адвокатське об`єднання) та ТзОВ Новотрейд Основа (а. с.194 том 2), рахунок фактуру №23/05/2022А від 23.05.2022 (а. с. 195 том 2), квитанцію №61759131 від 23.05.2022 (а. с. 196), акт здачі-приймання робіт (надання послуг) від 25.05.2022 (а. с. 198 том 2), рахунок на послуги правничої допомоги №76/21-2 від 29.06.2022 (а. с. 199 том 2).

За змістом пункту 1.1 договору від 21.12.2021 №76/21 його предметом є надання виконавцем усіма законними методами та способами правової (правничої) допомоги клієнту у справах, що пов`язані чи можуть бути пов`язані із захистом та відновленням порушених, оспорюваних, невизнаних його прав та законних інтересів, а клієнт зобов`язується сплачувати на рахунок виконавця винагороду за надану допомогу та компенсувати фактичні витрати на її надання в обсязі та на умовах визначених договором.

Пунктами 3.1, 3.2, 3.4 договору встановлено, що за надану правничу допомогу клієнт виплачує виконавцю винагороду, розмір якої визначається на підставі обсягу наданих послуг і виконаних робіт, часу, затраченого виконавцем та встановленої пунктами 3.2-3.3 договору вартості надання послуг/виконання робіт. Вартість однієї години роботи виконавця (крім участі в судових засіданнях) становить 1/2 (одна друга) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законодавством на дату надання послуги/виконання робіт. Перша оплата правничої допомоги здійснюється клієнтом авансовим платежем у розмірі 10000,00 грн упродовж 3 (трьох) банківських днів з дня отримання рахунку від виконавця.

Відповідно до деталізації рахунку на оплату послуг правничої допомоги Адвокатське об`єднання надало для ТзОВ Новотрейд Основа послуги з підготовки та подання до Волинського окружного адміністративного суду позовної заяви щодо оскарження рішень про коригування митної вартості №UA205030/2021/000080/2 від 15.09.2021, №UA205030/2021/000081/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000082/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000083/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000084/2 від 17.09.2021, №UA205030/2021/000086/2 від 20.09.2021, №UA205030/2021/000087/2 від 20.09.2021, №UA 205030/2021/000091/1 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000092/2 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000093/2 від 22.09.2021, підготовка відповіді на відзив, підготовка та направлення документів для здійснення перекладу всього на суму 17367,50 грн (14 год) (а. с. 199 том 2).

За змістом положень статей 134, 139 КАС України відшкодуванню підлягають витрати незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено.

Оцінюючи доводи кожної із сторін суд враховує, що ця справа є справою незначної складності та її розгляд здійснювався без проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами; Адвокатське об`єднання неодноразово надавало правничу допомогу ТзОВ Новотрейд Основа у подібних справах, що не потребувало додаткового опрацювання нормативних актів та судової практики при підготовці позову.

З огляду на наведене та виходячи із принципів співмірності витрат, обґрунтованості їх складу та розумного розміру, справедливо буде відшкодувати позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 5000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу, а решту витрат повинен понести позивач.

При вирішенні питання щодо стягнення решти судових витрат, а саме витрат на переклад в сумі 6600,00 грн, суд враховує висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.03.2020 у справі №160/7049/19, які полягають у такому.

Склад та розмір витрат, пов`язаних із залученням перекладача, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані документи, що свідчать про оплату витрат, пов`язаних із залученням перекладача, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на залучення перекладача, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Крім того, Верховний Суд погодився з висновками судів попередніх інстанцій щодо наявності підстав для задоволення заяви позивача про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат, пов`язаних із залученням перекладача. Суд констатував: "… що переклад документів замовлений позивачем вже під час розгляду справи в суді першої інстанції та наданий суду з метою доведення своєї позиції, а понесені позивачем витрати безпосередньо пов`язані з розглядом цієї справи.".

Так, позивачем на підтвердження наданих послуг перекладача надано копії рахунку фактури №23/05/2022А від 23.05.2022 (а. с. 195 том 2) та квитанції №61759131 від 23.05.2022 (а. с. 196), згідно яких позивач сплатив на рахунок ФОП ОСОБА_1 за послуги перекладу документів на українську мову згідно акту здачі-прийняття виконаних робіт (надання послуг) від 25.05.2022 на суму 6600,00 грн.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що матеріалами справи (документами, що перекладені на українську мову) підтверджується обсяг виконаних перекладачем робіт; понесені позивачем витрати на здійснення перекладу документів безпосередньо пов`язані з розглядом цієї справи, розмір цих витрат є співмірним зі складністю виконаних робіт та її обсягом, а тому заявлені вимоги щодо розподілу витрат, пов`язаних із залученням перекладача у розмірі 6600,00 грн є обґрунтованими.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Звертаючись до суду, позивач сплатив судовий збір у сумі 12248,08 грн, що підтверджується платіжними дорученнями від 03.12.2022 №121 (а. с. 51 том 1), від 09.12.2021 №127, №128, №129, №130, №131 (а. с. 146-150 том 2).

Оскільки позов задоволено повністю, тому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір у сумі 12 248,08 грн.

З урахуванням наведеного на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати у сумі 23 848,00 грн (12 248,00 грн витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, 5000,00 грн витрат на правничу допомогу адвоката, 6600,00 грн за надані послуги перекладача).

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205030/2021/000080/2 від 15.09.2021, №UA205030/2021/000081/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000082/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000083/2 від 16.09.2021, №UA205030/2021/000084/2 від 17.09.2021, №UA205030/2021/000086/2 від 20.09.2021, №UA205030/2021/000087/2 від 20.09.2021, №UA 205030/2021/000091/1 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000092/2 від 22.09.2021, №UA205030/2021/000093/2 від 22.09.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальність Новотрейд Основа (01015, місто Київ, вулиця Московська, 44/1, офіс 17, ідентифікаційний код юридичної особи 43529949) за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці (44350, Волинська область, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 43958385) судові витрати у сумі 23 848 (двадцять три тисячі вісімсот сорок вісім) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський