Справа № 240/22778/21
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2022 року м. Житомир справа № 240/22778/21

категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад" до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправними та скасування постанови і припису,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад" звернулося до суду з позовом до Управління Держпраці у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 09.08.2021 №ЖИ47/ЖТ2165/75/АВ/П/ПТ/ТД-ФС;

- визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Житомирській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 03.08.2021 №ЖТ2165/75/АВ/П.

Обґрунтовуючи позов, Товариство вказує на те, що ним не було допущено порушення, відповідальність за яке передбачена абзацом 2 частини 2 статті 265 КЗпП України, а саме: допуск працівників до роботи без оформлення трудових відносин. Висновки відповідача стосовно того, що фізичні особи, з якими були укладені цивільно-правові договори, по суті виконували трудові функції, вважає помилковими, оскільки такі договори не містили тих умов, які повинні бути у трудових договорах. Відповідачем не враховано той факт, що укладені позивачем з фізичними особами угоди не були пов`язані із самим процесом праці, що є характерним для трудових відносин, а були спрямовані на кінцевий результат, що характеризує цивільно-правові (договірні) відносини. Також відповідачем не надано доказів на підтвердження ознак трудових договорів.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження у справі.

У відзиві на позов відповідач просить відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що збір ягід лохини відноситься до сезонних робіт у сільському господарстві. Відповідно до чинного законодавства про працю та спеціалізованих актів з сезонними працівниками повинні укладатись саме трудові строкові договори відповідно до ст. 21-24 КЗпП України. Натомість, під час проведення інспекційного відвідування, було встановлено порушення трудового законодавства відносно 108 осіб, з яких 10 осіб неповнолітні.

Ухвалою суду від 29.11.2021 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У відповіді на відзив позивач додатково вказує на відсутність підстав для здійснення заходу державного нагляду та недотримання відповідачем вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V.

У запереченні на відповідь на відзив відповідач зазначає, що відповідач, здійснюючи інспекційне відвідування позивача, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вважає, що усі, окрім передбачених у частині четвертій статті 4 Закону України від 05.04.2007 №877-V, питання, які пов`язані із здійсненням державного нагляду (контролю), зокрема, за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення можуть урегульовуватись як законами, так і іншими актами законодавства, у тому числі й постановами Кабінету Міністрів України, прийнятими у межах його повноважень та відповідно до Конституції і законів України.

У відповіді на відзив із врахуванням заперечень відповідача позивач зазначає, що відповідачем було незаконно ініційовано та здійснено позаплановий захід державного контролю діяльності позивача, правовим наслідком чого з урахуванням норми ч. 2 ст. 2 КАС України, яка закріплює матеріально-правові основи діяльності суб`єкта владних повноважень, є те, що такий незаконний захід контролю не може породжувати виникнення законних підстав для винесення припису та застосування до суб`єкта господарювання штрафу. Також вказує на те, що акт містить взаємовиключні твердження щодо кількості осіб, стосовно яких встановлено порушення, в акті відсутня персоніфікуюча інформація про 113 осіб та 110 осіб, стосовно яких виявлено факт порушення. При цьому, оскаржуваною постановою про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення штраф розраховано відносно 108 осіб.

У додаткових запереченнях відповідач зазначає, що на момент проведення заходу державного контролю за дотриманням позивачем вимог законодавства про працю, дії відповідача належним чином законодавчо обґрунтовані. Також відповідач зазначає, що позивачем було допущено посадову особу до проведення заходу державного контролю у сфері інспекційного відвідування, а тому усі заперечення щодо незаконності проведення інспекційного відвідування мали бути висловлені шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки.

Протокольною ухвалою суду закрито підготовче засідання та після дослідження доказів, наявних у матеріалах справи, постановлено розглядати справи у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідків, дослідивши докази, долучені до матеріалів справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідно до направлення на проведення заходу державного контролю від 28.07.2021 №1441/04 Управління Держпраці у Житомирській області здійснило позаплановий захід державного контролю ТОВ "Дівочки-Сад" щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів у формі інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносин.

Підставою для проведення інспекційного відвідування слугувала доповідна записка від 12.07.2021 №538 як підстава, передбачена пунктом 2, підпунктом 3 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823.

У акті №ЖТ2165/75/АВ, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці від 03.08.2021, зазначено, що 29.07.2021 о 08 год. 00 хв. головні державні інспектори Іваницька Т.В. та Кучеренко Н.В. разом з чисельною кількістю осіб пройшли на загороджену по всій площі високим парканом облаштовану територію господарських приміщень та ягідники, що розташовані на околиці с. Дівочки, Черняхівський район, Житомирська область. Особи (жінки, чоловіки працездатного віку, особи літнього віку, підлітки, діти), які прибули на територію, у тому числі головні державні інспектори, були зібрані бригадирами в одному ангарному приміщенні. При спілкуванні головних державних інспекторів з бригадиром, яка представилась ОСОБА_2 , остання повідомила усно (про що є відеозапис) таке: збір ягід з 08 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв.; для збору надається інвентар, вода, відвіз ягоди здійснюється трактором; мати з собою харчування; 1 коробочка зібраних ягід оплачується сумою в 5 грн., таких коробочок в ящик вміщується 9 шт., у день можливо 1 особі зібрати ягід на суму від 500 до 600 грн.; оплата проводиться двічі на місяць з 16 по 18 число та в кінці місяця або на початку наступного; у бригадира є списки, в яких вона фіксує дані про особу, що здійснює збір ягід, день збору та кількість зібраних коробочок/ ящиків. Після цього головні державні інспектори перейшли з численною кількістю осіб на територію, яка відповідає ознакам холодильних та складських приміщень, для отримання інвентарю (палетки, ящики). Далі всі вони ставали по 2 особи на рядок в полі, які показувала бригадир. Орієнтовно о 08 год. 30 хв. вхід на територію господарських приміщень та ягідників було зачинено. При цьому, бригадир допустила головних державних інспекторів до збору ягід без укладання будь - якого договору. Станом на 09 год. 54 хв. в журналі здійснено записи по прізвищах на 44 особи, з відповідною кількістю зібраних ягід, адже головні державні інспектори за списком були 45, 46 номерами, що означає повний фізичний процес праці на зазначеній території по збору ягід лохини (копія списків та відеофіксація додається). Головними державними інспекторами було зафіксовано відеозйомкою працю численної кількості осіб, зокрема неповнолітніх осіб. Зазначені особи частково називали імена, від письмових пояснень відмовлялись. Бригадир, яка здійснювала контроль за процесом роботи, усно заборонила надавати будь-які пояснення особам, що здійснювали збір ягід, прополювали міжряддя, відвантажували ящики. При цьому, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (неповнолітня), надала письмові пояснення щодо себе, в яких зазначила, що працює на полі по прополу та збиранню полуниці з 10.07.2021, з режимом роботи з 08 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв.; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (неповнолітня), надала письмові пояснення щодо себе, в яких зазначила, що працює на полі по прополу та збиранню ягід з 10.07.2021, з режимом роботи з 08 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв.; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (неповнолітня), надала письмові пояснення щодо себе, в яких зазначила, що працює на полі по прополу та збиранню ягід лохини з 10.07.2021, з режимом роботи з 08 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв.; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (неповнолітня), надала письмові пояснення щодо себе, в яких зазначила, що працює на полі по прополу та збиранню ягід з 10.07.2021, з режимом роботи з 08 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв.; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , надала письмові пояснення щодо себе, в яких зазначила, що працює на полі по прополу та збиранню ягід з 10.07.2021, з режимом роботи з 08 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. Директор товариства ОСОБА_9, прибувши на територію підприємства, отримав копію направлення на проведення заходу державного контролю. При цьому, директор виконав прохання інспектора щодо надання 2 журналів/списків, в яких здійснено записи по прізвищах осіб, з відповідною кількістю зібраних ягід, станом на 29.07.2021. Журнали надали бригадири ОСОБА_8 на чисельність 56 осіб та ОСОБА_2 на 51 особу. Зазначені журнали сфотографовано та зафіксовано відеозйомкою.

При виході 29.07.2021 з 08 год. 00 хв. по 12 год. 30 хв. за фактичною адресою здійснення господарської діяльності позивачем зафіксовано працю 113 осіб, які виконували роботи за конкретними кваліфікаціями, що безпосередньо пов`язані з видами діяльності (КВЕД) ТОВ "Дівочки-Сад", здійснювали збір, прийом, зберігання, транспортування ягід у визначений час. Встановлено, що ведеться прийом ягід бригадирами, ведеться облік зданих ягід із внесенням відповідних записів у зазначених журналах, працівники здійснюють роботи у конкретний час та на замкненій території, що носять постійний (сезонний ) характер праці. Згідно довідника класифікаційних професій працівників, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України від 07.11.2003, збирання ягід підпадає під професію - плодовоовочівник за кодом КП 6111.

Станом на 02.08.2021 ОСОБА_9 надав копії документів за списком: дані про керівника та головного бухгалтера; довідку з ЄДРПОУ; наказ №01 від 04.04.2012; відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору за 2 квартал 2021 року; штатні розписи на 01.01.2021, 01.04.2021, 01.07.2021; цивільно-правові угоди про виконання робіт у кількості 116 шт. При цьому, ОСОБА_9 відмовився звіряти прізвища осіб, з якими укладено зазначені угоди, зі списками осіб, працю яких зафіксовано 29.07.2021.

У ході проведення інспекційного відвідування зафіксовано працю 110 осіб, з них 2 особи - головні державні інспектори Іваницька Т.В. та Кучеренко Н.В. По 65 особах інспектору праці надано лише цивільно-правові договори на виконання робіт, а саме: роботи по збору врожаю ягід лохини (чорниці). У договорах не вказано місце виконання роботи, робота носить довготривалий термін виконання, за своєю специфікою виконавець робіт не може самостійно організувати виконання робіт (прийом, зберігання, транспортування ягід виконується штатними працівниками товариства у визначений трудовим розпорядком час), також ведеться прийом ягід бригадирами, ведеться облік зданих ягід із внесенням відповідних записів у зазначених журналах, працівники здійснюють роботи в конкретний час на замкненій території. Таким чином, зазначені факти вказують саме на трудові відносини, які не оформлені належним чином у відповідності до ст. 24 КЗпП України. З наданих цивільно-правових угод про виконання робіт 10 укладені з неповнолітніми. Відповідно до ст. 24 КЗпП України трудовий договір з неповнолітнім укладається в письмовій формі, додержання письмової форми є обов`язковим. Під час заходу державного контролю відносно 43 осіб, які працювали 29.07.2021 у ТОВ "Дівочки-Сад", не надано документів, які б підтверджували оформлення трудових відносин з працівниками. Журнал не надано.

Відповідно до припису про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 03.08.2021 №ЖТ2165/75/АВ/П та відповідно до частини першої статті 8 та статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823, зобов`язано директора ОСОБА_9 усунути виявлені порушення до 06.09.2021.

Відповідач за порушення ст. 24 КЗпП України, постанови КМУ від 17.06.2015 №413 "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" та на підставі абзацу 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України постановою від 09.08.2021 №ЖИ47/ЖТ2165/75/АВ/П/ТД-ФС наклав на позивача штраф у розмірі 6480000,00 грн.

Вважаючи таке рішення суб`єкта владних повноважень необґрунтованим та протиправним, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи оцінку доводам сторін щодо правомірності встановлення порушення у формі допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору, суд враховує таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини другої статті 2 КЗпП України працівники реалізують право на працю шляхом укладення трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою.

Частиною третьою статті 24 КЗпП України встановлено, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ст. 6 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Загальне визначення цивільно-правового договору наведено у статті 626 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Так, вказаною нормою встановлено, що договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 Цивільного кодексу України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статті 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно зі ст.ст. 902-903 Цивільного кодексу України виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

У свою чергу, згідно з частинами 1, 3 статті 21 КЗпП України трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України.

Статтею 24 КЗпП України передбачено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

Суд зазначає, що основною ознакою, яка відрізняє цивільні відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.

Виконавець, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ними ознайомлений. Він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, працівник не зараховується до штату установи (організації). Не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийняття його на роботу на певну посаду.

З аналізу наведених норм вбачається, що трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно-правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт.

За трудовим договором працівника приймають на роботу (посаду), включену до штату підприємства, для виконання певної роботи (певних функцій) за конкретною кваліфікацією, професією, посадою.

Працівникові гарантується заробітна плата, встановлені трудовим законодавством гарантії, пільги, компенсації тощо.

Таким чином, відносини, які виникають з цивільно-правового договору не є тотожними трудовим правовідносинам, а укладання цивільно-правового договору не свідчить про наявність трудових відносин між замовником та підрядником і може обумовлюватися свободою договору, визначеною Цивільним кодексом України. При цьому у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.

За цивільно-правовим договором оплачується не процес праці, а її результати, котрі визначають після закінчення роботи і оформляють актами здавання-приймання виконаних робіт (наданих послуг), на підставі яких провадиться їх оплата. У трудовій книжці не робиться запис про виконання роботи за цивільно-правовими договорами.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад", , зареєстровано в якості суб`єкта підприємницької діяльності 05.04.2012 Черняхівською РДА Житомирської області. Одним із видів діяльності позивача є вирощування ягід, горіхів та інших фруктів (КВЕД 0125). Як пояснив представник позивача, на підприємстві в період збирання врожаю (із липня по вересень) щорічно виникає потреба у додатковому залученні виконавців по збору ягід. З цією метою укладаються цивільно-правові угоди про виконання робіт із громадянами, які у період відпустки/вихідних/відгулів за їхнім місцем роботи/навчання, або тимчасово непрацюючі, погоджуються за винагороду виконувати роботи по збору врожаю ягід лохини. Вказані виконавці самостійно визначають зручний для них час та день для виконання робіт, їм адміністрацією не встановлюється ні режим роботи, ні норми виробітку.

Дослідивши зміст долучених до матеріалів справи цивільно-правових угод про виконання робіт, судом встановлено, що за цими угодами, укладеними між позивачем та 108 виконавцями, останні зобов`язувались за винагороду виконувати роботи по збору врожаю ягід лохини (чорниці) в кількості 1500 кг у строк з 01.07.2021 по 15.09.2021, що обумовлюється підписанням акту виконаних робіт.

Пунктом 3 таких угод встановлено, що виконавець виконує роботу на свій ризик, самостійно організовує виконання роботи, не підпадає під дію правил внутрішнього трудового розпорядку, не має права на одержання допомоги із соціального страхування, не сплачує страхові внески на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням.

Пунктом 6 вказаних угод передбачено, що замовник за виконану роботу сплачує виконавцеві винагороду із розрахунку 10,00 грн. за 1 кг зібраної ягоди лохини (чорниці). Оплата відбувається після підписання акту фактично виконаних робіт. З нарахованих сум утримуються податки згідно чинного законодавства.

Виконання цих угод підтверджується долученими до матеріалів справи актами виконаних робіт, якими зафіксований конкретно визначений обсяг наданих робіт у вигляді кількості кілограмів зібраних ягід.

Одночасно суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем не висловлювались доводи стосовно того, що позивачем для судового розгляду справи не надано усі договори зі 108 особами, праця яких 29.07.2021 року була кваліфікована як неоформлена, із зазначенням конкретного прізвища особи, стосовно якої була би відсутня така цивільно-правова угода. Тобто фактично спір стосується не кількості осіб, з якими не були укладені такі угоди, а стосується характеру правовідносин між такими особами та позивачем. Крім того, стосовно усіх неповнолітніх осіб, зазначених в акті інспекційного відвідування, наявний письмовий дозвіл одного з батьків на працю за цивільно-правовим договором.

Під час судового розгляду справи, досліджуючи питання організації збору врожаю ягід лохини з метою вирішення питання про кваліфікацію цього процесу як робочого або договірного, судом були допитані свідки, які безпосередньо приймали участь у цьому процесі - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . Зміст їх пояснень зводиться до такого: особи, які залучались до збору ягід, абсолютно самостійно визначали зручний для себе час для виконання цих робіт, зважаючи на свої життєві обставини, як правило, не щоденно, тобто жодного регулювання зі сторони підприємства стосовно часу та тривалості їх робіт не відбувалось; результат таких робіт завжди закінчувався конкретним вираженням у вигляді фіксованої ваги зібраних ягід, яка додатково самостійно контролювалась й безпосередньо особами, які залучались до збору ягід; коло осіб, які надавали послуги зі збирання ягід, не було стабільним, а весь час змінювалось; факт укладення цивільно-правових угод ними підтверджений із зазначенням того, що для укладання таких угод вони надавали свої персональні документи; ОСОБА_13 також пояснила, що зафіксовані на відео пояснення щодо виплати зарплати два рази на місяць зроблені тільки виключно з тих підстав, аби убезпечити підприємство від фінансової відповідальності, проте у дійсності розрахунки здійснювались один раз у жовтні 2021 року.

Отже, суд констатує, що кожний цивільно-правовий договір укладався на чітко обумовлений строк із зазначенням конкретного періоду, протягом якого виконавець брав на себе обов`язки виконувати роботи по збору врожаю ягід лохини і договірні правовідносини були припинені в обумовлений у договорах строк, доказів укладення кожного наступного договору надано не було, що свідчить про відсутність систематизованості та безперервності цього процесу. Оплата послуг за кожним договором обумовлена конкретною сумою у твердій грошовій формі, між замовником і виконавцями оформлювались акти виконаних робіт.

Факт надання фізичними особами послуг позивачу саме на підставі цивільно-правових угод підтверджується і тим, що позивач виплачував виконавцям послуг не заробітну плату, а саме винагороду згідно умов договорів.

Укладені цивільно-правові договори не визнані недійсними в судовому порядку, не мають ознак нікчемного правочину, не містять тих умов, які повинні бути у трудовому договорі, а інспектори праці не наділені повноваженнями тлумачити на власний розсуд характер правовідносин між сторонами цивільно-правового договору, тим більше, що самі сторони ідентифікують їх як договори на виконання робіт. Отже, відповідачем не було спростовано волевиявлення сторін на укладення вказаних цивільно-правових угод та надання певного виду послуг саме у процесі реалізації своїх прав у цивільно-правових відносинах на підставі цивільно-правових угод.

Що стосується доводів контролюючого органу про надання палеток для збирання ягід, які відповідач кваліфікує як інвентар, надання якого роботодавцем працівнику є ознакою трудових відносин, то ці аргументи не враховують специфіку товару, стосовно якого виконувались роботи. У даному випадку мова йде не про інвентар, а про тару, в якій зібрані ягоди надходять до кінцевого покупця. Збирання ягід залученими особами у власну тару і подальше перевантаження у ємності товариства є недопустимим для підприємства, оскільки впливає на якість продукції, що і обумовлює лише одне пакування від початку збору ягід до їх реалізації.

Стосовно аргументів відповідача про те, що збирання ягід підпадає під професію "плодовоовочівник" і є сезонною роботою, яка передбачає укладення з працівниками трудових договорів, то вони є абсолютно правильними, але були би виправданими, якби мова йшла про незмінне коло робітників з організованим процесом трудової діяльності та встановленим розпорядком роботи протягом усього сезону. За обставин, які мали місце у даній справі, відповідачем не доведено, що у період з 01.07.2021 по 15.09.2021 роботи щоденно виконувались тими ж 108 особами, які були присутні за адресою позивача 29.07.2021. А тому ці доводи є недоречними і не дають відповіді на питання, яким чином підприємству організувати процес збирання ягід особами, які не беруть на себе зобов`язання працювати щоденно у межах чітко визначеного часу. Обраний позивачем алгоритм оформлення відносин з колом осіб, що зазнає постійних змін, узгоджується з приписами чинного законодавства і не порушує права осіб, які надавали такі послуги, про що безпосередньо свідчить зафіксована на відео їх реакція на проведений захід.

Важливо також зазначити, що ці 108 фізичних осіб не надавали замовнику трудових книжок, вони не входять до штату підприємства, не підлягають правилам внутрішнього трудового розпорядку, облік їхнього робочого часу замовником не здійснюється, заробіток осіб, з якими укладені договори, залежить виключно від кількісних показників виконання договору - обсягу виконаних робіт, а відносини між товариством та виконавцями не передбачають заздалегідь встановлених норм виконання робіт, а також принаймні мінімальної плати за договором.

Наведені в акті інспекційного відвідування твердження про те, що виконавці робіт не в змозі самостійно організувати виконання робіт (прийом, зберігання, транспортування ягід виконується штатними працівниками товариства у визначений трудовим розпорядком час), є недоречними, оскільки відповідач безпідставно ототожнює повний цикл обробітку ягід з предметом цивільно-правових угод, яким є виключно збирання ягід та виконання якого не потребує усіх тих дій, про які веде мову відповідач.

Посилання відповідача на наявні у матеріалах справи п`ять письмових пояснень осіб про підтвердження факту праці у ТОВ "Дівочки-Сад" суд оцінює критично, оскільки більшість з них відібрані у неповнолітніх осіб без застереження про те, що особа, у якої вони відбирались, володіє інформацією про свої права та обов`язки, а відтак ці пояснення не можуть вважатись беззастережним доказом наявності трудових відносин п`яти осіб зі 108 осіб з ТОВ "Дівочки-Сад".

Підсумовуючи викладене, суд вважає помилковими висновки відповідача стосовно того, що фізичні особи, з якими були укладені цивільно-правові договори, по суті виконували трудові функції. Суду не доведено, з огляду на які обставини, слід було би зробити висновок про наявність трудових правовідносин з особами, які навіть не щоденно збирали ягоди. Ті аргументи, про які вказано в акті інспекційного відвідування, а також дійсні обставини, встановлені у даній справі, не дають підстав для протилежного висновку.

Відсутність належних та допустимих доказів порушення трудового законодавства позивачем виключає підстави для притягнення його до відповідальності.

Цей висновок є самостійною правовою підставою для констатації того, що припис Управління Держпраці у Житомирській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 03.08.2021 №ЖТ2165/75/АВ/П та постанова від 09.08.2021 №ЖИ47/ЖТ2165/75/АВ/П/ПТ/ТД-ФС про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад" штрафу у розмірі 6480000,00 грн. прийняті необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а відтак є протиправними та підлягають скасуванню.

Одночасно суд надає оцінку доводам позивача про недотримання відповідачем вимог законності при проведенні заходу інспекційного відвідування, зважаючи на таке.

Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Приписами частин 4 та 5 статті 2 Закону №877 визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами та зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Беззаперечно, що з огляду на зазначені приписи Закону, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється за наявності підстав у встановленому Законом №877 порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах.

Вимога про урахування особливостей, визначених законами у відповідних сферах, не звільняє від обов`язку здійснювати державний контроль у встановленому Законом №877 порядку.

У зв`язку з цим судом наводяться вимоги до позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю), передбачені саме Законом України №877, як наочний приклад того, яким чином законодавець шляхом детальної регламентації усіх основних аспектів таких заходів підходить до правового регулювання цього питання.

Так, положеннями статті 6 Закону №877 визначено перелік підстав для здійснення позапланових заходів, серед яких, зокрема, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частиною 2 статті 6 Закону №877 визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Зміст наведеного правового регулювання свідчить на користь того, що законодавцем чітко врегульовано процедурні питання здійснення позапланових заходів державного контролю із запровадженням механізмів для забезпечення балансу публічних та приватних інтересів у сфері такого контролю, зокрема, шляхом регламентації підстав проведення таких заходів, вимог до їх проведення та меж таких заходів.

Здійснивши фактично позаплановий захід державного контролю позивача у формі інспекційного відвідування, який передбачений Конвенцією міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості і торгівлі, ратифікованою Законом від 08.09.2004 №1985-ІV, відповідач підставою для такого контролю зазначив пп. 3 п. 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 21.08.2019 №823.

Так, відповідно до пп. 3 п. 5 Порядку підставами для здійснення інспекційних відвідувань є рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

За обставин, які мали місце у даній справі, відповідач посилається на інше джерело, доступ до якого не обмежений законодавством - доповідну записку від 12.07.2021 №538, за змістом якої начальнику Управління Держпраці у Житомирській області доведено до відома, що за допомогою кнопки на офіційному веб-сайті Управління "Повідомлення про незадекларовану працю" отримано повідомлення.

Судом було досліджено це повідомлення (а.с. 245-246, т. 1), відповідно до якого ОСОБА_14 у віці 18-30 років з електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_6 повідомив з метою захисту своїх прав, що у ТОВ "Дівочки-Сад" без належного оформлення працює 51-100 працівників протягом одного місяця, серед яких немає неповнолітніх, з інформацією про те, що "сказали, що вам стільки забашляли, шо довіку хватить".

Дослідивши зазначене звернення як можливу правову підставу для здійснення позапланового заходу, суд зазначає, що воно жодним чином не узгоджується ні з вимогами Закону №877, ні з вимогами, які висуваються до будь-якого належного джерела інформації, для можливості його кваліфікації як підстави, яка б обумовлювала законність дій відповідача щодо проведення інспекційного відвідування.

Так, Закон №877 визначає ряд умов, за яких звернення фізичної особи є підставою для здійснення позапланового заходу: таке звернення має стосуватись порушень, що спричинило шкоду правам заявника; порушення прав заявника має бути підтверджено відповідними доказами; позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням відповідного центрального органу виконавчої влади; посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити суб`єкту господарювання таке погодження; перевірці підлягають лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення позапланового заходу, із їх зазначенням у направленні на проведення заходу державного контролю.

Таким чином, законодавцем у Законі №877 до звернення фізичної особи як підстави для проведення позапланового заходу висунуто цілий перелік умов, при дотриманні яких такий захід може бути реалізований.

Повідомлення ОСОБА_15 за своєю суттю є зверненням громадянина. І навіть з урахуванням приписів підпункту 3 п. 5 Порядку від 21.08.2019 №823, який містить загальне формулювання щодо отримання інформації із загальнодоступного джерела, таке джерело має беззаперечно відповідати вимогам, що висуваються до відповідних заяв Законом України "Про звернення громадян".

Так, відповідно до ст. 1 Закону України "Про звернення громадян" від 2 жовтня 1996 року №393/96-ВР (із відповідними змінами та доповненнями) громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Статтею 5 цього Закону врегульовано вимоги до звернення: звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення). У зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги.

Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

Звернення, оформлене без дотримання зазначених вимог, повертається заявнику з відповідними роз`ясненнями не пізніш як через десять днів від дня його надходження, крім випадків, передбачених частиною першою статті 7 цього Закону.

У свою чергу, ч. 1 ст. 8 цього Закону встановлено, що письмове звернення без зазначення місця проживання, не підписане автором (авторами), а також таке, з якого неможливо встановити авторство, визнається анонімним і розгляду не підлягає.

Повідомлення ОСОБА_15 не відповідає законодавчо встановленим вимогам, які висуваються до звернення громадян, оскільки не містить його обов`язкових реквізитів та персоніфікуючих даних цієї особи, а відтак воно вважається анонімним та не підлягало розгляду.

Оцінюючи ці обставини, суд констатує, що підставою для проведення позапланового заходу державного контролю стало звернення особи із зазначенням у ньому відомостей, які не дозволяли її ідентифікувати та встановити обставини того, яке відношення має діяльність позивача в аспекті реалізації такою особою своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів.

Отже, дане звернення не є належним джерелом отримання інформації, про яке йдеться у підпункті 3 п. 5 Порядку від 21.08.2019 №823, а тому воно не могло бути підставою для ініціювання проведення інспекційного відвідування.

Крім того, перелічуючи норми Закону України №877, які розповсюджуються на діяльність відповідача, він втім не заперечує, що ним повинна була бути дотримана вимога Закону, закріплена у ч. 3 ст. 6 Закону - суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

У той же час, таку законодавчу вимогу відповідач трактує як таку, яка може бути реалізована на будь-якому етапі проведення заходу державного контролю.

Суд не погоджується з таким правозастосуванням, оскільки як предмет правового регулювання ст. 6 Закону №877, так і місце цієї правової норми у наведеній статті, вказують на те, що з підставою здійснення позапланового заходу контролю суб`єкт господарювання повинен ознайомитися до його проведення, а не постфактум. За іншої логіки, втрачають сенс аргументи самого відповідача, що позивач мав право захищати свої інтереси шляхом недопуску посадових осіб до проведення інспекційного відвідування, але не скористався цим правом. Яким чином таке право могло би бути реалізоване позивачем, коли його поставили до відома перед фактом вже розпочатого заходу, суду не пояснено.

Посилання відповідача на приписи Конвенції Міжнародної організації праці №129 1960 року про інспекцію праці в сільському господарстві також не обґрунтовують правомірності дій відповідача.

Статтею 16 цієї Конвенції дійсно передбачені доволі суттєві повноваження інспекторів праці. Так, інспектори праці у сільському господарстві, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право:

a) безперешкодно, без попереднього повідомлення і в будь-яку годину доби проходити на будь-яке підприємство, яке підлягає інспекції;

b) проходити у денний час до будь-яких приміщень, які вони мають достатні підстави вважати такими, що підлягають інспекції;

c) здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються, і зокрема:

i) наодинці або в присутності свідків опитувати роботодавця, персонал підприємства чи будь-яку особу, яка працює на підприємстві, з будь-яких питань, які стосуються застосування правових норм;

ii) вимагати у порядку, передбаченому національним законодавством, надання будь-яких книг, реєстрів або інших документів, ведення яких приписане національним законодавством з питань умов життя і праці, з метою перевірки їхньої відповідності правовим нормам і знімати з них копії або робити з них витяги.

Втім, будь-яке із цих положень вказує на те, що суб`єкту перевірки повинна бути забезпечена можливість ідентифікувати особу, яка використовує таке повноваження, як інспектора праці, про що безпосередньо свідчить застереження, що інспектори праці мають бути забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження. Вимога про засвідчення повноважень вочевидь стосується осіб, у яких виникнуть сумніви щодо таких повноважень, і можливості їх підтвердження для таких осіб. Жодне з наведених повноважень не вказує на право інспектора праці провокувати порушення, видаючи себе за робітника, згодного працювати без оформлення трудових відносин, та проводити агентурну діяльність.

Застосований у даній справі посадовими особами відповідача спосіб проведення заходу державного контролю не тільки нівелює вимоги Закону України №877, а й призвів до того, що використання законодавчої конструкції "з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами " підмінено відсутністю будь-яких правових меж при проведенні такого заходу та можливості прояву нічим необмеженої дискреції, що підриває авторитет органу державної влади та порушує фундаментальні принципи державного урядування.

Статтею 1 Конституції України Україна проголошується правовою державою. Згідно загальнотеоретичних положень про державу у концепції правової держави правове регулювання діяльності держави, її органів та посадових осіб будується за принципом "заборонено все, за винятком того, що прямо дозволяється законом".

Відповідач, здійснивши захід позапланового контролю без дотримання вимог Закону №877, Порядку від 21.08.2019 №823, Закону України "Про звернення громадян" та спотворюючи надані міжнародним договором права інспекторам праці, порушив наведений принцип, а тому такі дефектні джерела доказів про нібито вчинене позивачем порушення не можуть породжувати для суб`єкта господарювання будь-яких негативних правових наслідків.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем було незаконно ініційовано та здійснено позаплановий захід державного контролю діяльності позивача, за наслідками проведення якого у неналежний спосіб встановлено порушення, які фактично не мали місця, що є підставою для задоволення заявлених позовних вимог у повному обсязі.

Статтею 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів задля їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Приймаючи до уваги задоволення позову та приписи ст. 139 КАС України, на користь позивача підлягають відшкодуванню підтверджені документально понесені судові витрати зі сплати судового збору.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 139, 242-246 КАС України, суд

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад" (с. Дівочки, Черняхівський район, Житомирська область, 12340, ) задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Житомирській області (10008, м. Житомир, вул. Шевченка, 18-А, ) про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 03.08.2021 №ЖТ2165/75/АВ/П.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Житомирській області від 09.08.2021 №ЖИ47/ЖТ2165/75/АВ/П/ПТ/ТД-ФС про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад" штрафу у розмірі 6480000,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Дівочки-Сад" за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області понесені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 24970,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 12.07.2022.

Суддя Н.М. Майстренко