Справа № 640/30304/20
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

12 липня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого судді Ганечко О.М., суддів Василенка Я.М., Кузьменка В.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Транс Плюс" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 30 серпня 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху, у зв`язку з недотриманням п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 лютого 2022 року у задоволенні клопотання про продовження строків для усунення недоліків апеляційної скарги відмовлено та апеляційну скаргу повернуто апелянту.

Звертаючись вдруге до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою 23 лютого 2022 року на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 30 серпня 2021 року, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження та не сплачено судовий збір, на що було вказано ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2022, якою у задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору відмовлено, апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено апелянту строк для усунення вказаних недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Надалі, до суду від представника апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якому зазначено про те, що строк на звернення до суду з апеляційною скаргою було пропущено, оскільки первинну апеляційну скаргу подано у встановлений приписами КАС України строк, однак, її було повернуто, у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору. Крім того, у зазначеному клопотанні апелянт просить суд продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги. В обґрунтування заявленого клопотання апелянт зазначає, що у встановлений судом строк не має можливості виконати вимоги ухвали, зважаючи на введення воєнного стану на території України та зменшення видатків на сплату судового збору.

Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник). У свою чергу, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження. При цьому, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Слід звернути увагу на те, що звертаючись вдруге з апеляційною скаргою 23 лютого 2022 року (що підтверджується штампом на поштовому конверті), тобто з пропуском 30-денного строку на оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 серпня 2021 року, апелянтом так і не було надано доказів, які підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги та вказували на об`єктивні причини неможливості звернутись з апеляційною скаргою вчасно. Посилання апелянта на запровадження воєнного стану в Україні, колегія суддів, у даному випадку, не приймає, оскільки повторне звернення з апеляційною скаргою без належного обґрунтування поважності причин пропкску такого строку відбулось до запровадження воєнного стану.

Щодо клопотання апелянта продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Колегія суддів зазначає, що сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень ст. 296 КАС України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Згідно з ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Статтею 119 КАС України, передбачено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

За змістом ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Статтею 44 КАС України, передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6-7 ч. 5 цієї статті).

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги і документів, що підтверджують повноваження представників.

Для цього апелянт як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень, тривала процедура сплати коштів, не може вважатися поважною підставою для продовження строку для усунення недоліків скарги.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, колегія суддів вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень як і процедура сплати судового збору, не є підставою для продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

В частині тверджень апелянта стосовно можливості продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги слід зазначити, що такі є безпідставними, позаяк апелянтом не надано жодних доказів та не висловлено доводів стосовно взаємозв`язку воєнного стану із скороченням обсягу бюджетних асигнувань, які призначені для сплати судового збору, апелянту, як суб`єкту владних повноважень. Також, відсутні докази спрямування таких бюджетних асигнувань апелянтом на потреби Збройних сил України або інших військових формувань, які протистоять військовій агресії Російської Федерації проти України.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, строк усунення недоліків не може перевищувати 10 днів. Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є граничним та достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги.

Судом було надано максимальний строк відповідно до норм процесуального законодавства для усунення недоліків апеляційної скарги. В свою чергу, продовження строку на усунення недоліків призведе до затягування судового розгляду та правової невизначеності сторін, що суперечить положенням п. 11 ч. 1 ст. 4, ст. 6 КАС України.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги - відсутні.

Відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність належного обгрунтування пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції в даній справі, колегія суддів вважає, що апелянтом пропущено встановлений процесуальним законом строк на апеляційне оскарження, що є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження на підставі п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання апелянта про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 серпня 2021 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Ганечко О.М.

Судді Василенко Я.М.

Кузьменко В.В.