Справа № 260/4343/21
Суддя: Гуляк Василь Васильович
Дата ухвалення: 2022-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 рокуЛьвівСправа № 260/4343/21 пров. № А/857/5382/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії :

головуючого судді: Гуляка В.В.

суддів: Ільчишин Н.В., Коваля Р.Й.

розглянувши у письмову провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року (суддя Микуляк П.П., час ухвалення 09:01 год., місце ухвалення м.Ужгород, дата складання повного тексту 07.02.2022),

в адміністративній справі №260/4343/21 за позовом ОСОБА_1 до Відділу містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ,

про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

У вересні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд із адміністративним позовом до відповідача Відділу містобудування та архітектури Ужгородської РДА, в якому просила: 1) визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у наданні будівельного паспорта та поверненню пакета документів, доданих до заяви позивача від 11.03.2021 про надання будівельного паспорта на будівництво гаража в АДРЕСА_1 ; 2) зобов`язати відповідача надати позивачу будівельний паспорт на будівництво гаража в АДРЕСА_1 .

Відповідач позовних вимог не визнав, подав суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову повністю.

Ухвалою суду першої інстанції залучено до справи третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ..

Третя особа ОСОБА_2 подала суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому просила відмовити у задоволенні позову повністю.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.01.2022 року в задоволенні позовну відмовлено.

З цим рішенням суду першої інстанції не погодилася позивач та оскаржила його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що судом першої інстанції винесене оскаржене рішення з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи та з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до помилкових висновків і безпідставної відмови у задоволенні позовних вимог, а тому рішення суду підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що судом неправильно застосовано норми матеріального права, а саме пункт 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, що затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 №103 (у редакції від 25.02.2013). Вказує апелянт і про те, що судом не прийнято до уваги пояснення у справі представника позивача, яким проаналізовано норми порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а також підстави для повернення або внесення змін до нього, згідно з якими пакет документів може бути повернутий, але підстав для відмови у видачі будівельного паспорту Порядок №103 не передбачає. Тому, відмова відповідача з підстав ненадання належного пакету документів не відповідає фактичним обставинам (дійсності) та не може бути законною. Також апелянт не погодився із тим, що суд першої інстанції став на бік відповідача, який обґрунтовував власну відмову у видачі будівельного паспорта з тих підстав, що нібито порушена сторона забудови. Однак вважає апелянт, що відмова відповідача у видачі будівельного паспорту є протиправною, оскільки у позивача були наявні всі необхідні документи. При тому суд першої інстанції у даній справі зайняв позицію третьої особи та органу місцевого самоврядування всупереч наданих позивачем істотних доказів та аргументів у справі.

За результатами апеляційного розгляду апелянт просить оскаржене рішення суду першої інстанції від 26.01.2022 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому висловив незгоду з її доводами, вважаючи їх такими, що не відповідають фактичним обставинам, апеляційна скарга є безпідставною, не містить жодних законодавчих підстав щодо спростування правомірності дій відповідача, а тому жодним чином не спростовує законність й обґрунтованість правової позиції суду першої інстанції та правосудність ухваленого рішення. Просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржене рішення суду без змін.

Третя особа у справі також подала відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначила, що наведені в апеляційній скарзі доводи не містять аргументованих праводостатніх доказів неправильного застосуванням судом першої інстанції норм матеріального та/чи процесуального права, а отже не спростовують законність й обґрунтованість висновку суду про відмову у задоволенні позовних вимог. Просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржене рішення суду - без змін.

Позивач подала апеляційному суду додаткові пояснення, у яких вказала, що подані відзиви не ґрунтуються на законі. Просить задовольнити апеляційну скаргу в повному обсязі.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з врахуванням наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 11.03.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася із заявою №255121 та доданими до неї документами до відповідача Відділу містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації про видачу будівельного паспорту на будівництво гаража за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами розгляду цієї заяви Відділ містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації листом від 18.03.2021 року №03/18-08 повідомив позивача, що в наданих ескізних намірах забудови порушена сторона забудови та вказані недостовірні дані щодо розташування існуючого сусіднього житлового будинку. Беручи до уваги звернення мешканців вул. Залізничної та Станційної працівниками відділу здійснено виїзд на місце будівництва за вищевказаною адресою. При візуальному огляді було виявлено факт самочинно збудованої будівлі, про що відділом направлено лист 18.03.2021 року №28/08-26 в управління державної архітектурно-будівельної інспекції Закарпатської області. У зв`язку з наведеним відділ містобудування та архітектури не може видати будівельний паспорт (а.с. 8, 82).

Не погоджуючись із діями відповідача щодо відмови у видачі будівельного паспорта, позивач звернулася до адміністративного суду з даною позовною заявою.

Суд першої інстанції приймаючи рішення у вказаній справі, дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість відмови у видачі позивачу спірного будівельного паспорта з огляду на те, що для отримання будівельного паспорта позивачем не було надано належного пакету документів згідно з вимогами Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За змістом статті 5 цього Закону, вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Відповідно до ст.27 Закону №3038-VI, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі по тексту - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року №103, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за №902/19640, затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі Порядок №103, в редакції від 28.09.2018), який розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок (п.1.1 цього Порядку).

Відповідно до п.1.2 Порядку №103, будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно пункту 2.1 Порядку №103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам (п.2.3 Порядку №103).

Пунктом 2.4 Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: - неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; - невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно п.2.5 Порядку №103, повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обгрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідач, розглянувши заяву ОСОБА_1 від 11.03.2021 року №255121 із доданими до неї документами про видачу будівельного паспорту на будівництво гаража за адресою: АДРЕСА_1 , протиправно, не у відповідності до вимог пунктів 2.4, 2.5 Порядку №103, листом від 18.03.2021 року №03/18-08 повідомив позивача про неможливість видати вказаний паспорт з посиланням на те, що в наданих ескізних намірах забудови порушена сторона забудови та вказані недостовірні дані щодо розташування існуючого сусіднього житлового будинку, а також з огляду на звернення мешканців вул. Залізничної та Станційної здійснивши працівниками відділу виїзд на місце будівництва за вищевказаною адресою, при візуальному огляді чого виявлено факт самочинно збудованої будівлі.

Як уже було зазначено вище, приписи Порядку №103 не передбачають випадку відмови у видачі особі будівельного паспорта. За результатами розгляду заяви про видачу будівельного паспорта, можливим для Уповноваженого органу містобудування та архітектури є лише два варіанти: 1) видача будівельного паспорта; 2) повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта, з відповідним обгрунтуванням.

Отже, на підставі встановлених фактичних обставин справи та правового регулювання спірних правовідносин, колегія суддів приходить до переконання, що відповідач, відмовляючи позивачу у видачі будівельного паспорта, діяв неправомірно, з порушенням прав позивача, а тому позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Відділу містобудування та архітектури Ужгородської РДА щодо відмови у наданні будівельного паспорта згідно заяви від 11.03.2021 є обґрунтованими і такими що належить задоволити.

Таким чином, доводи апеляційної скарги у відповідній частині спростовують помилкові висновки суду першої інстанції про необґрунтованість в цілому позовних вимог.

Відносно позовних вимог про зобов`язання відповідача надати позивачу будівельний паспорт на будівництво гаража в АДРЕСА_1 , апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, колегія суддів зазначає, що задоволення вимог позивача про зобов`язання відповідача як суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є можливим в разі встановлення судом необхідності спонукати (заставляти) рішенням суду такого відповідача до вчинення дій, які від повинен (зобов`язаний) вчинити у відповідності до вимог чинного законодавства.

Частиною 4 статті 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Як зазначалось вище, у відповідності до вимог Порядку №103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

В силу пункту 2.4 Порядку №103 при вирішенні питання про видачу будівельного паспорту, крім відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, перевірці підлягає ще і відповідність намірів вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил.

Тобто, з`ясування таких питань як те, чи відповідають наміри забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, належить до владних повноважень відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, зокрема, у розглядуваній ситуації до повноважень Відділу містобудування та архітектури Ужгородської РДА.

Отже, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що належним способом захисту прав позивача є зобов`язання відповідача повторно з урахуванням висновків суду, розглянути заяву позивача від 11.03.2021 про надання будівельного паспорта на будівництво гаража в АДРЕСА_1 . За результатами такого повторного розгляду відповідач повинен прийняти обґрунтоване та законне рішення по суті порушеного у заяві питання відповідно до вимог чинного законодавства.

Тому, відповідно до приписів статті 317 КАС України, рішення суду першої інстанції необхідно скасувати і прийняти нову постанову про часткове задоволення позовних вимог.

Колегія суддів також враховує, що відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат. (ч.ч. 3, 6 ст.139 КАС України).

Судом встановлено, що позивачем при поданні позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи банківською квитанцією. Спір у вказаній справі носить немайновий характер. За подання апеляційної скарги позивачами сплачено судовий збір у розмірі 2724,00 грн, що також підтверджується доданою до апеляційної скарги копією банківської квитанції.

Розраховуючи пропорційність судових витрат, які підлягають стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань, колегією суддів враховується, що при поданні позову та апеляційної скарги згідно положень Закону України «Про судовий збір» позивачам у будь-якому випадку необхідно було б сплати судовий збір не менше прожиткового мінімуму, визначеному у році подання позову, то такий у 2021 році за подання позову фізичною особою немайнового характеру становив 908,00 грн, а за подання апеляційної скарги 1362,00 грн (908*150%).

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подання позову та апеляційної скарги у розмірах 908,00 грн та 1362,00 грн слід стягнути в користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача як суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволити частково.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року в адміністративній справі №260/4343/21 за позовом ОСОБА_1 до Відділу містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії скасувати і прийняти нову постанову.

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити частково.

Визнати протиправними дії Відділу містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області щодо відмови ОСОБА_1 у видачі будівельного паспорта за заявою від 11.03.2021 про видачу будівельного паспорта на будівництво гаража в АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Відділ містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 11.03.2021 про видачу будівельного паспорта на будівництво гаража в АДРЕСА_1 , і за результатами розгляду прийняти обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами чинного законодавства.

У задоволенні решта позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відділу містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) судові витрати у виді судового збору в сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп. сплаченого за подання позову та судового збору в сумі 1362 (одну тисячу триста шістдесят дві) грн. 00 коп. сплаченого за подання апеляційної скарги.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття (проголошення), а у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Гуляк
судді Н. В. Ільчишин
Р. Й. Коваль