Справа № 285/1891/22
Суддя: Мозговий В. Б.
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 285/1891/22
провадження у справі № 2-а/0285/31/22
РІШЕННЯ

Іменем України

12 липня 2022 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого судді Мозгового В.Б.

за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.

розглянув у судовому засідання адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 до Житомирська митниця Державної митної служби України про скасування постанови про порушення митих правил, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи це тим, що 03 травня 2022 року виконуючим обов`язки заступника начальника Житомирської митниці Державної митної служби України Кондратюком А. В. винесено постанову про порушення митних правил №1051/101000/21, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення митних правил, передбачених статтею 485 Митного кодексу України та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 26 719,71 грн.

В обґрунтування позову зазначає, що 16 вересня 2021 року ТОВ Реді Гермент Технолоджі Україна до відповідача було подано заяву про надання дозволу на переміщення через митний кордон України в митному режимі тимчасового ввезення орендованого обладнання. Відповідач своїм рішенням №253/7.19-28-03 від 16.09.2021 року, виходячи з терміну оренди не більше 24 місяці, встановленому умовами контракту, було надано дозвіл на тимчасове ввезення орендованого обладнання, терміном до 14.09.2023 року.

17 вересня 2021 року ОСОБА_1 , як декларантом ТОВ Реді Гермент Технолоджі Україна до відділу митного оформлення митного органу подано митну декларацію типу ІМ/31/ДЕ №UA101090/ з долученими до неї супровідними документами про обладнання, фактурною вартістю 36 400 Євро, митною вартістю 1 141 868 грн. відповідно до наданого дозволу на тимчасове ввезення орендованого обладнання. Оскільки митним органом було надано дозвіл на тимчасове ввезення обладнання до 14.09.2023 року, як визначено умовами контракту, що складає 24 місяці (23 повних місяці і 1 неповний), в зв`язку з чим ОСОБА_1 було визначено митні платежі в розмірі 72% суми митних платежів (24 місяціХ 3 відсотка).

Представник позивач посилаючись на те, що вказаного в постанові правопорушення ОСОБА_1 не вчиняв, оскільки ніякого умислу на заниження митних платежів (шляхом повідомлення неправдивої інформації про товар та/або надання недостовірних документів для митного оформлення тощо) у нього не було, в зв`язку з чим просить суд позов задовольнити.

Відповідач у поданому відзиві позов не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, оскільки при розрахунку митних платежів ОСОБА_1 повинен був здійснити розрахунок відповідно до ч. 2 ст. 106 Митного кодексу України, а саме з 17.09.2021 року по 14.09.2023 року, що складає 25 місяців (23 повних місяці та 2 неповних місяці), а не згідно контракту 24 місяці. В зв`язку з чим ним було допущено порушення, що потягло за собою зменшення митних платежів на суму 8 906,57 грн.. Відповідач вважає, що його дії та рішення відповідають вимогам закону.

Представник позивача в судове засіданні не з`явився, надіслав заяву про слухання справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Заяв чи клопотань щодо слухання справи до суду не направляв.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 03 травня 2022 року постановою №1051/101000/21 виконуючого обов`язки заступника начальника Житомирської митниці Державної митної служби України, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення митних правил, передбачених статтею 485 Митного кодексу України та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 26 719,71 грн.

Згідно зазначеної постанови, ОСОБА_1 вчинив порушення вимог ч. 2 та ч. 3 ст. 106 Митного кодексу України, а саме відповідно до графи 47 митної декларації від 17.09.20921 р. №101090/2021/003243 до Державного бюджету сплачено митні платежі в кількості 72% суми митних платежів, що складає 24 місяці (23 повних та один не повний місяці) за період з 17.09.2021 р. по 14.09.2023 р.. В результаті чого відбулось заниження податкового зобов`язання по сплаті митних платежів на загальну суму 8 906,57 грн., оскільки вказаний період при розрахунку відповідно до ч. 2 ст. 106 Митного кодексу України складає 25 місяців (23 повних та 2 не повних місяці), що дорівнює 75% суми митних платежів. (а.с.13-18)

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що статтею 485 Митного кодексу України (далі - МК України) передбачена адміністративна відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Відповідно до частини 1 статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно із статтею 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації чи документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення.

Відповідно до частини першої статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Слід врахувати, що склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого те, що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути від сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у меншому розмірі). Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено статтею 485 МК України, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості.

Зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння (передбаченого статтею 485 МК України) обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).

Склад правопорушення включає в себе ознаки, що характеризують зовнішній акт поведінки особи, його спрямованість і наслідки, і ознаки, що характеризують самого правопорушника і його психічне ставлення до вчиненого. Ознаки складу порушення митних правил характеризують об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт та суб`єктивну сторону порушення митних правил. Усі зазначені елементи складу порушення митних правил нерозривно поєднані між собою. Наявність цих елементів обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння як порушення митних правил.

Тобто, для притягнення до адміністративної відповідальності згідно статті 485 МК України необхідно доведення факту заявлення в митній декларації неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу.

Аналогічних висновків щодо статті 485 МК України дійшов Верховний Суд у постановах від 18 червня 2020 року у справі № 638/10546/16-а, від 27 січня 2022 року у справі №640/5320/17.

Як встановлено судом, підставою для прийняття митним органом оскаржуваної постанови є дії ОСОБА_1 спрямовані на зменшення розміру митних платежів, а саме зазначення в декларації відсотка митних платежів, якій дорівнює 72%, а не 75%.

Однак, відповідачем не надано доказів на підтвердження того, що при зазначенні таких відомостей умисел позивача був спрямований саме на зменшення розміру митних платежів.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 , які ним було надано під час складання протоколу, він зазначив, що при здійсненні розрахунку графи 47 митної декларації від 17.09.2021 р. керувався тим, що у році 12 місяців, а тимчасове ввезення товару передбачалося на два роки, що відповідно складає 24 місяці, в зв`язку з чим провів розрахунок на 72% суми митних платежів, при цьому не мав умислу на зменшення митних платежів.

Сам по собі факт неврахування ОСОБА_1 одного неповного місяця при розрахунку відсотка сум митних платежів не може бути доказом того, що його дії були направлені на несплату митних платежів у формі прямого умислу, не є окремим видом порушення митних правил та сам по собі не створює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.485 МК України, якщо інші відомості, необхідні для визначення митної вартості товарів є достовірними і зазначені декларантом.

За даних обставин в діях позивача відсутня суб`єктивна сторона проступку, передбаченого статтею 485 МК України, тобто прямий умисел, а тому відсутні і ознаки цього правопорушення, в зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

У відповідності до ст. 139 КАС України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у сумі 496,20 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 134, 139, 293, 295 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 до Житомирська митниця Державної митної служби України про скасування постанови про порушення митих правил задовольнити повністю.

Скасувати постанову у справі про порушення митних правил №1051/101000/21 від 03 травня 2022 року, винесену виконуючим обов`язки заступника начальника Житомирської митниці Державної митної служби України Кондратюком А. В., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбачених статтею 485 Митного кодексу України та провадження по справі закрити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 з Житомирської митниці Державної митної служби України сплачений ним судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий