Справа № 320/5763/22
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

12 липня 2022 року м.Київ № 320/5763/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства "Укрпошта" до Голови комісії з реорганізації Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Литвин Тетяни Олександрівни про визнання бездіяльності протиправною,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство "УКРПОШТА" з позовом до Голови комісії з реорганізації Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Литвин Тетяни Олександрівни, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність голови комісії з реорганізації Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації - Литвин Тетяни Олександрівни щодо незабезпечення розгляду заяви кредитора АТ "Укрпошта" та включення її до реєстру вимог кредиторів на загальну суму 392 709,16 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За результатом розгляду матеріалів даної позовної заяви суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій (п. 2 ч. 1 ст. 4).

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій, чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Як убачається з матеріалів справи, предметом даного спору є бездіяльність голови комісії з реорганізації Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Литвин Т.О. щодо не розгляду заяви кредитора (позивача) про включення його до реєстру вимог кредиторів на суму у розмірі 392 709,16 грн.

Спір виник у зв`язку з не розглядом відповідачем заяви позивача як кредитора.

Суд звертає увагу, що відповідно до вимог пп. 22 п. 1 Постанови Верховної Ради України від 17 липня 2020 р. № 807-IX (далі Постанова № 807), утворено у Київській області, зокрема, Вишгородський район (з адміністративним центром у місті Вишгород) у складі територій Вишгородської міської, Димерської селищної, Іванківської селищної, Петрівської сільської, Пірнівської сільської, Поліської селищної, Славутицької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

При цьому, пунктом 3 Постанови №807-IX ліквідовано у Київській області: Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони.

За змістом Переліку районних державних адміністрацій, що реорганізуються шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених Постановою №807, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2020 р. № 1635-р, Рокитнянська районна державна адміністрація Київської області реорганізується шляхом приєднання до Білоцерківської райдержадміністрації Київської області.

Механізм здійснення заходів, пов`язаних з утворенням або реорганізацією райдержадміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, у зв`язку із зміною адміністративно-територіального устрою України, визначає Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2020 р. № 1321 (далі - Порядок №1321).

Відповідно до вимог п. 7 Порядку № 1321 перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється: у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється (далі - комісія з реорганізації); у разі утворення на території новоутвореного району райдержадміністрації, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та утворення комісії з реорганізації.

Згідно з вимогами п. 8 Порядку № 1321 перехід майна, майнових прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється: у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з дня затвердження передавального акта комісії з реорганізації; у разі утворення райдержадміністрації на території новоутвореного району, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та затвердження передавального акта комісії з реорганізації.

Райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, передбаченого пунктами 7 і 8 цього Порядку (п. 10 Порядку № 1321).

Пунктом 11 Порядку № 1321 визначено, що райдержадміністрації, що припиняються, до складу яких входять структурні підрозділи із статусом юридичної особи публічного права, після набрання чинності актом Кабінету Міністрів України про реорганізацію відповідної райдержадміністрації, а у разі створення райдержадміністрацій на території новоутвореного району - після державної реєстрації створення райдержадміністрацій видають акт про реорганізацію структурних підрозділів райдержадміністрації, які мають статус юридичної особи публічного права.

В акті про реорганізацію визначається її спосіб, заходи з реорганізації, строк її завершення та інші необхідні умови.

Так, відповідно до Додатку 1 Рокитнянська районна державна адміністрація реорганізована шляхом приєднання до Білоцерківської районної державної адміністрації.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань до Реєстру внесено запис про припинення Управління праці та соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області як юридичної особи.

Водночас, порядок приєднання юридичних осіб регламентується нормами Цивільного кодексу України.

Згідно з частинами 1 і 5 ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється у результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Відповідно до вимог . ст. 105 ЦК України до комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється, не може становити менше двох і більше шести місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

Кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст. 107 ЦК України кредитор може вимагати від юридичної особи, що припиняється, виконання зобов`язань якої не забезпечено, припинення або дострокового виконання зобов`язання, або забезпечення виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 107 цього Кодексу після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.

З аналізу наведених норм вбачається, що Голова комісії з реорганізації УСЗН Ротитнянської райдержадміністрації відповідача здійснює функції щодо управління справами юридичної особи та представляє її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

З наведеного вбачається, що бездіяльність Голови комісії з реорганізації УСЗН Ротитнянської райдержадміністрації, яка є предметом позову, полягає у нездійсненні заходів з підготовки задоволення вимог кредитору у межах ліквідаційної процедури Управління соціального захисту населення Рокитнянської РДА, а отже не містить владної складової, тому у даному випадку відповідачем не здійснюються владні управлінські функції.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що у межах спірних правовідносин Голова комісії з реорганізації УСЗН Ротитнянської райдержадміністрації не є суб`єктом владних повноважень, що здійснює владні управлінські функції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ, суд повинен виходити не тільки із суб`єктного складу спірних правовідносин, а і з суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Оскільки у спірних правовідносинах владні управлінські функції відповідачем не здійснюються, то даний спір не має всіх необхідних ознак публічно-правового спору.

Протилежний за змістом (характером) публічно-правовому спору є приватноправовий спір. В основі розмежування спорів лежить поділ права на публічне та приватне.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, спірні правовідносини у даному випадку обумовлені наявністю договірних відносин між позивачем та Управлінням соціального захисту населення Рокитнянської райдержадміністрації, які виникли на підставі договорів №111.11.2-538 та №111.11.2-710 про надання послуг з виплати та доставки державних соціальних допомог.

Станом на початок реорганізації Управління соціального захисту населення Рокитнянської райдержадміністрації, останнім не виконано зобов`язання по оплаті наданих АТ "Укрпошта" послуг на загальну суму 392 621,94 грн.

Таким чином, спірні правовідносини у даній справі зумовлені наявністю кредиторських вимог (майнових вимог юридичної особи до суб`єкта господарювання - юридичної особи, що ліквідується).

Такі ознаки притаманні приватноправовим відносинам.

Враховуючи вищевикладене, а також суть спірних правовідносин, суд приходить до висновку, що природа цих правовідносин не є публічно-правовою, оскільки у даному випадку Голова комісії з реорганізації у межах ліквідаційної процедури не здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, що згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України є необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень. Тому даний спір не є публічно-правовим і не належить до юрисдикції адміністративного суду.

Виходячи із суті та суб`єктного складу спірних правовідносин, суд вважає, що цей спір має вирішуватись у порядку господарського судочинства.

Аналіз зазначених вище обставин дає підстави вважати, що спір у цій справі не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, а стосується захисту майнових прав позивача, які виникли з договірних відносин з Управлінням соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації, щодо якого розпочато процедуру ліквідації, тож порушені права підлягають захисту у порядку господарського судочинства відповідно до ст. 20 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у п. 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що «фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін «судом, встановленим законом» у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відтак, у силу вищенаведених законодавчих приписів, судовий розгляд даного спору повинен здійснюватися за правилами цивільного судочинства, а тому у відкритті провадження в адміністративній справі необхідно відмовити.

Разом з тим, суд роз`яснює позивачу, що відповідно до ч.1 ст.20 Господарського процесуального кодексу України позивач може звернутись з даним позовом до відповідного Господарського суду за правилами господарського судочинства.

Керуючись статтями 170, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. У відкритті провадження за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Укрпошта" (код ЄДРПОУ - 21560045) до Голови комісії з реорганізації Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Литвин Тетяни Олександрівни (коди ЄДРПОУ, РНОКПП - не зазначено) про визнання бездіяльності протиправною, - відмовити.

2. Роз`яснити позивачеві, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надіслати позивачеві разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Лисенко В.І.