Справа № 160/1293/21
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 червня 2022 року м. Дніпросправа № 160/1293/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Дніпровської митниці

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 липня 2021 року (головуючий суддя Царікова О.В.)

у справі № 160/1293/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Конкорт»

до Дніпровської митниці Держмитслужби

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Головне управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Конкорт» звернулось до суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Головне управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області, в якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність Дніпровської митниці Держмитслужби щодо не сформування та не надіслання до Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області висновку про повернення ТОВ «Конкорт» з державного бюджету надміру сплаченого ввізного мита у сумі 87 332, 62 грн. та податку на додану вартість у сумі 17 466,53 грн. та перерахування їх на відповідний рахунок позивача в Держмитслужбі для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата);

- зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби сформувати та надіслати до Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області висновок про повернення Товариству з обмеженою відповідальністю «Конкорт» з державного бюджету надміру сплаченого ввізного мита у сумі 87 332,62 грн. та податку на додану вартість у сумі 17 466,53 грн. та перерахування їх на відповідний рахунок позивача в Держмитслужбі для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що для митного оформлення товару позивачем 15.08.2018 було подано відповідачу електронну митну декларацію (далі ЕМД) №UА110190/2018/507657 від 15.08.2018 та сплачено ввізне мито у сумі 87 332,62 грн. та податок на додану вартість у сумі 640 742,87 грн., однак під час митного оформлення вказаного товару стався технічний збій, за наслідками якого, до товару не застосувався преференційний режим щодо скасування ввізного мита та ПДВ, передбачений Угодою про Асоціацію між Україною та Європейським Союзом від 27.06.2014, ратифікованою Законом України №1678-VII від 16.09.2014. Відповідач листом від 11.09.2018 №1941/10/04-50-19-04 повідомив позивача про відновлення режиму вільної торгівлі в рамках Угоди про асоціацію між Україною та країнами Європейського Союзу щодо придбаного ним товару, який оформлено за ЕМД №UА110190/2018/507657 від 15.08.2018, у зв`язку з чим підприємство звернулось до митного органу із заявою №12-09/18 від 12.09.2018 про повернення надмірно сплачених грошових коштів за вищезазначеною ЕМД, однак листом від 21.09.2018 №2036/10/04-50-19-02 відповідач відмовив ТОВ «Конкорт» у поверненні надміру сплачених коштів у зв`язку із наявністю у позивача податкового боргу та зазначив, що таке повернення можливе лише після повного погашення такого боргу. Як стверджує позивач, податковий орган відмовився списати підприємству означену суму боргу, у зв`язку з чим ТОВ «Конкорт» оскаржено таку бездіяльність контролюючого органу до суду й Державну фіскальну службу України у судовому порядку зобов`язано виключити з бази даних ІС «Податковий Блок» інформацію щодо наявності у ТОВ «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати з юридичних осіб в сумі 147 251,53 грн. і в сумі 105 707,27 грн. Означене рішення суду фактично виконано 14.04.2020. З огляду на викладене, позивач повторно звернувся до митниці із заявою про повернення надмірно сплачених грошових коштів, однак відповідачем відмовлено у процедурі повернення з бюджету цих коштів, з підстав порушення підприємством строків звернення, передбачених ст. 301 Митного кодексу України.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 липня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до норм діючого законодавства обов`язковою умовою для здійснення повернення надмірно сплачених сум митних та інших платежів є наявність факту надмірної сплати коштів, подання платником податків заяви про таке повернення до митного органу не пізніше 1095-го від дня виникнення надміру сплаченої суми із зазначенням напрямку перерахування коштів,відсутність податкового боргу. Сттосовно наявності у позивача податкового боргу суд встановив, що протиправна бездіяльність Державної фіскальної служби України у вигляді не виключення відповідних відомостей по ТОВ «Конкорт» із бази даних ІС «Податковий блок» призвела до порушення прав позивача, які останній був вимушений поновлювати у судовому порядку, та які фактично були поновлені лише 14.04.2020 внаслідок виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 у справі №160/8577/18. Водночас, суд зауважив, що відповідач був обізнаний щодо порушення прав Товариства внаслідок допущення контролюючим органом протиправної бездіяльності, та, як наслідок, неможливості розгляду звернення ТОВ «Конкорт» щодо повернення відповідних надмірно сплачених платежів, оскільки Дніпропетровська митница ДФС, правонаступником якої є відповідач, була відповідачем-1 в адміністративній справі №160/8577/18.

Суд першої інстанції також вказав, що на час звернень позивача до митного органу із заявою про повернення надмірно сплачених товариством коштів за №29/10/1-20 від 29.10.2020 та із вимогою за №43 від 09.12.2020 щодо розгляду заяви позивача від 29.10.2020 по суті, встановлений законодавством строк (тобто, 1095 днів від дня виникнення надміру сплаченої суми) не сплинув, однак відповідач допустив протиправну бездіяльність у вигляді не формування та не надіслання до Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області висновку про повернення ТОВ «Конкорт» з державного бюджету надміру сплаченого ввізного мита у сумі 87 332,62 грн. та ПДВ у сумі 17 466,53 грн. та перерахування цих коштів на відповідний рахунок позивача в Держмитслужбі для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Дніпровська митниця (є правонаступником Дніпровської митниці Держмитслужби) подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову. Скаржник зазначає, що режим вільної торгівлі для ТОВ «Конкорт» відновлено 11.09.2018, тому саме з цієї дати виникли обставини, що тягнуть за собою можливість повернення сплачених сум митних платежів. Відповідно до розділу ІІІ Порядку №643, у разі повернення сум відповідних митних платежів у разі відновлення режиму найбільшого сприяння, вільної торгівлі, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів. Однак, позивач не звертався до митниці з письмовим запитом про продовження граничних строків для подання заяви про повернення сум відповідних митних платежів, що, на думку відповідача, свідчить про відсутність підстав для повернення спірних митних платежів у зв`язку з пропуском позивачем річного строку для звернення із заявою про повернення таких платежів.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому проти задоволення апеляційної скарги заперечує, просить залишити рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване, зазначає, що звернувся до Дніпровської митниці із заявою щодо повернення грошових коштів з Державного бюджету України в межах 1095 днів від дня виникнення надміру сплаченої суми, що у повній мірі відповідає правовому висновку, викладеному Верховним Судом у постанові від 29.01.2019 у справі №804/2048/15.

Представники сторін у судове засідання не з`явились, про час і місце судового засідання сторони повідомлені судом належним чином.

Відповідно до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, ТОВ «Конкорт» та фірмою ЕНА Hoffmann International GmbH, Німеччина (постачальник) у 2018 році укладено Контракт за №14/KON/2018 від 05.04.2018, за умовами якого, постачальник зобов`язувався здійснити поставку товару (змішані полімери, клей на основі акрила ті інше) позивачу, а останній зобов`язувався прийняти та оплатити товар на умовах, вказаних у специфікації №6 від 08.08.2018 до Контракту.

Для митного оформлення товару, поставленого за вищезазначеним контрактом, позивачем 15.08.2018 подано до Дніпропетровської митниці електронну митну декларацію (далі ЕМД) за №UA110190/2018/507657 від 15.08.2018 та сплачено ввізне мито у сумі 87 332,62 грн. та податок на додану вартість (далі ПДВ) у сумі 640 742, 87 грн. згідно з платіжними дорученнями за №428 від 09.08.2018 та за №438 від 14.08.2018.

При цьому, як встановлено судом та не заперечується митним органом, під час митного оформлення вказаного товару стався технічний збій, за наслідками якого, до товару не застосувався преференційний режим щодо скасування ввізного мита та ПДВ, що передбачений Угодою про Асоціацію між Україною та Європейським Союзом від 27.06.2014, ратифікованою Законом України №1678-VII від 16.09.2014.

Позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС із листом за вих. №22/1-1 від 22.08.2018 щодо відновлення режиму вільної торгівлі в рамках Угоди про Асоціацію між Україною та країнами Європейського Союзу.

Дніпропетровська митниця ДФС листом за вих. №1941/10/04-50-19-04 від 11.09.2018 повідомила ТОВ «Конкорт», що стосовно придбаного останнім товару, який оформлено за ЕМД №UA110190/2018/507657 від 15.08.2018, відновлено режим вільної торгівлі в рамках Угоди про Асоціацію між Україною та країнами Європейського Союзу.

У зв`язку із відновленням режиму вільної торгівлі позивач звернувся до митного органу із заявою №12-09/18 від 12.09.2018 про повернення надмірно сплачених грошових коштів по вищевказаній ЕМД №UA110190/2018/507657 від 15.08.2018, а саме: ввізного мита в розмірі 87332, 62 грн. та податку на додану вартість у розмірі 17466, 53 грн; напрям перерахування коштів на депозитний рахунок митного органу в рахунок майбутніх платежів ТОВ «Конкорт».

За результатами розгляду означеної заяви митний орган листом за №2036/10/04-50-19-02 від 21.09.2018 повідомив позивача про відмову у поверненні надміру сплачених коштів, у зв`язку із наявністю у товариства податкового боргу перед Генічеською ОДПІ (ВЕЗ Крим, м.Євпаторія) по сплаті орендної плати з юридичних осіб у сумі 147261,53 грн. та 105707,27 грн. (за даними Інформаційної системи «Податковий блок» (далі - ІС «Податковий блок») і зазначив, що таке повернення можливе лише після повного погашення такого податкового боргу.

Встановлені судом першої інстанції обставини, наявність яких сторонами не спростовується, свідчать, що з 22.08.2018 в ІС «Податковий блок» за ТОВ «Конкорт» обліковувався податковий борг по сплаті орендної плати з юридичних осіб на суму 147251, 53 грн. та на суму 105 707, 27 грн.

Наявність означених відомостей у базах даних ІС «Податковий блок» обумовлена відсутністю законодавчо визначеної процедури списання податкового боргу щодо юридичних осіб, які змінюють своє місцезнаходження з тимчасово окупованої території на іншу територію України.

Вважаючи, що такий податковий борг є штучним та таким, що підлягає виключенню з електронного ресурсу ДФС «Електронний кабінет платника податків», ТОВ «Конкорт» звернулося за захистом власних прав та інтересів до суду.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 в адміністративній справі №160/8577/18, яке набрало законної сили 02.04.2019, визнано протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо не виключення з бази даних ІС «Податковий блок» інформації щодо наявності у Товариства з обмеженою відповідальністю «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147251, 53 грн. (код земельної ділянки ) та 105707,27 грн. (код земельної ділянки ).

Зобов`язано Державну фіскальну службу України виключити з бази даних ІС «Податковий блок» інформацію щодо наявності у Товариства з обмеженою відповідальністю «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147 251, 53 грн. та 105 707, 27 грн.

Фактично рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 у справі №160/8577/18 в частині виключення з бази даних ІС «Податковий блок» інформації про наявність у ТОВ «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147 251, 53 грн. та 105 707, 27 грн. виконано 14.04.2020, що підтверджується витягом з інтегрованої картки позивача ().

ТОВ «Конкорт» звернулося до Дніпровської митниці із заявою за №29/10/1-20 від 29.10.2020 щодо повернення надмірно сплачених грошових коштів з Державного бюджету України на підставі листа Дніпропетровської митниці ДФС №1941/10/04-50-19-04 від 11.09.2018.

Листом №75-08-02-1/15/13/11000 від 12.11.2020 митний орган відмовив Товариству у проведенні процедури повернення з бюджету заявлених надмірно сплачених коштів з посиланням на порушення строків звернення, встановлених статтею 301 Митного кодексу України.

09.12.2020 позивач звернувся до відповідача з вимогою №43 розглянути заяву ТОВ «Конкорт» від 29.10.2020 по суті, оскільки позивачем не порушено вимог ст. 301 Митного кодексу України щодо строків звернення, та здійснити заходи щодо повернення ТВО «Конкорт» надмірно сплачених грошових коштів з Державного бюджету України в розмірі 87332, 62 грн. у вигляді сплаченого ввізного мита та у розмірі 17 466, 53 грн. у вигляді ПДВ.

Листом №75-08-02-1/15/13/12627 від 23.12.2020 відповідач повідомив позивача, що з урахуванням норм ст. 301 Митного кодексу України та дати відновлення режиму вільної торгівлі, проведення процедури повернення з держбюджету заявлених надмірно сплачених коштів неможливе у зв`язку зі спливом строків звернення. Також в означеному листі митний орган зауважив про відсутність підстав для відновлення строків звернення, передбачених Порядком №643 та ст. 102 ПК України.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд зазначає таке.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 301 МК України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

У разі виявлення факту помилкової та/або надмірної сплати митних платежів орган доходів і зборів не пізніше одного місяця з дня виявлення такого факту зобов`язаний повідомити платника податків про суми надміру сплачених митних платежів. Помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Якщо надмірна сплата сум митних платежів сталася внаслідок помилки з боку посадових осіб органу доходів і зборів, повернення надміру сплачених сум митних платежів здійснюється у першочерговому порядку.

Згідно з ч.5 ст. 301 МК України повернення сум відповідних митних платежів здійснюється також у разі, якщо:

1) законом передбачено повернення сум сплаченого мита при поміщенні товарів у митний режим реімпорту або у митний режим реекспорту відповідно до розділу V цього Кодексу, а також в інших випадках, визначених цим Кодексом;

2) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, здійснюється зміна раніше заявленого митного режиму, якщо суми митних платежів, належних до сплати при поміщенні товарів у новий митний режим, є меншими, ніж суми митних платежів, сплачених при поміщенні їх у попередній митний режим;

3) відновлюється режим найбільшого сприяння, вільної торгівлі;

4) митну декларацію змінено або визнано недійсною;

5) у товарах, що ввозяться на митну територію України або вивозяться за її межі, виявлено дефекти або вони якимось іншим чином не відповідають погодженим специфікаціям, за умови, що ці товари не ремонтувалися і не використовувалися відповідно на території України та за її межами (крім операцій, необхідних для виявлення дефектів або невідповідності) і повертаються протягом строку, визначеного підпунктом «а» пункту 3 частини другої статті 78 цього Кодексу;

6) платником податків подано органу доходів і зборів документи, які підтверджують наявність у нього на день подання органу доходів і зборів митної декларації для митного оформлення права на звільнення від сплати митних платежів.

Відповідно до ч. ч. 6-7 ст. 301 МК України повернення сум митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, здійснюється у тому самому порядку, що і повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів за заявою платника податків за умови, що така заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів. Повернення сплачених сум митних платежів здійснюється у валюті України. Якщо сплата або стягнення митних платежів здійснювалося в іноземній валюті, повернення сум митних платежів здійснюється за курсом валюти, визначеним відповідно до статті 3-1 цього Кодексу, на день, коли відбулася їх сплата.

Пунктом 43.1 ст. 43 ПК України передбачено, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Відповідно до п. 43.2 ст. 43 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Згідно з п. 43.3 та п .43.4 ст. 43 ПК України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.

Так, п. 43.5 ст.43 ПК України встановлено, що контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.

Порядок повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 року № 643 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14.07.2017 за №976/30844, визначає послідовність та порядок виконання дій посадовими особами митниць Державної фіскальної служби при поверненні суб`єктам господарювання та/або фізичним особам (далі - платники податків) коштів авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митницями ДФС, та пені, у тому числі у випадках, зазначених у частинах дев`ятій, десятій статті 55, частині п`ятій статті 299, частинах третій, п`ятій статті 301 МК України, статті 43 ПК України, частині першій статті 9 глави V Додатка А до Конвенції про тимчасове ввезення (м. Стамбул, 1990 р.), частині третій статті 11 глави ІІ Митної конвенції про міжнародне перевезення вантажів із застосуванням книжки МДП 1975 року.

Згідно п.11 розділу ІІІ Порядку № 643 в редакції, що діяла на час його затвердження, у разі якщо заявником не виконано вимоги пункту 3 цього розділу, надано недостовірні дані та/або за наявності у нього податкового боргу, готується та надсилається заявнику письмова обґрунтована відмова.

Згідно з п. 1, 2 Розділу ІІІ Порядку № 643 в редакції з 04.12.2019 повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня їх виникнення.

Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 301 Митного кодексу України, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.

Платник податків подає до митниці Держмитслужби заяву довільної форми в паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі через систему електронної взаємодії державних інформаційних ресурсів та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

Граничні строки для подання заяви підлягають продовженню керівником митниці Держмитслужби (його заступником) за письмовим запитом платника податків у випадках, встановлених статтею 102 Податкового кодексу України.

Відповідно до п.4, 5 Розділу ІІІ Порядку № 643 після надходження до митниці Держмитслужби заява, подана за допомогою засобів ІТС Держмитслужби в електронній формі, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Реєстру опрацювання заяв на повернення (далі - Реєстр), який ведеться за допомогою засобів АСМО.

Внесення до Реєстру інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі, здійснює працівник Підрозділу.

Реєстр містить дані, зазначені в заяві, та дані, внесені Підрозділом.

Заяву платника, внесену до Реєстру, розглядають відповідні структурні підрозділи митниці Держмитслужби, за визначенням керівника митниці.

Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету та відсутність у нього податкового боргу за допомогою засобів АСМО.

Співробітник Підрозділу до Реєстру вносить дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код за ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства).

Відповідно до п.6 Розділу ІІІ Порядку № 643 якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, працівник Підрозділу формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, який подається керівнику (заступнику керівника) митниці Держмитслужби для прийняття рішення щодо повернення відповідної суми коштів.

У разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби (п.8 Розділу ІІІ Порядку № 643).

З огляду на вищевказані норми чинного законодавства та обставини справи, суд першої інстанції дійшов висновку, що обов`язковою умовою для здійснення повернення надмірно сплачених сум митних та інших платежів є наявність факту надмірної сплати коштів, подання платником податків заяви про таке повернення до митного органу не пізніше 1095-го від дня виникнення надміру сплаченої суми із зазначенням напрямку перерахування коштів, відсутність податкового боргу.

Також, законодавчою передумовою та необхідною обставиною для повернення платникам податків надмірно сплачених сум митних платежів до бюджету, контроль за справлянням яких здійснюється митними органами, є факт ухвалення митним органом висновку про повернення надмірно сплачених сум митних платежів.

З приводу застосування судом першої інстанції аналогічного правового висновку, викладеного Верховним Судом у постанові від 29.01.2019 у справі №804/2048/15, суд апеляційної інстанції погоджується з відповідачем, що відносини у справі №804/2048/15 стосуються повернення коштів за результатами скасування прийнятого митницею рішення про визначення коду товару за УКТ ЗЕД, та, як наслідок, не є подібними до правовідносин, що виникли в межах означеного спору.

Разом з тим, аналіз наведених правових норм в їх сукупності дає підстави для такого висновку.

Пункт 43.3 статті 43 ПК України встановлює в якості обов`язкової умови для здійснення повернення сум грошового зобов`язання подання платником податків заяви про таке повернення протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.

Частина 5 статті 30 МК України встановлює окремі випадки повернення сум відповідних митних платежів, а частина 6 статті 301 МК України визначає умову для цього, а саме: подання заяви не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.

Оскільки в спірному випадку повернення сум митних платежів обумовлено наявністю підстав, визначених ч.5 ст.301 МК України, тому підлягають застосуванню положення ч. 6 ст. 301 МК України. щодо строку подання заява платника податків.

В той же час залишається умова, за якою повернення надміру сплачених платежів можливе протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені. Крім того, у разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або на єдиний рахунок проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Як встановлено вище і не спростовується сторонами, позивач сплатив ввізне мито у сумі 87332,62 грн. та податок на додану вартість у сумі 640742, 87 грн. згідно з платіжними дорученнями №428 від 09.08.2018 та №438 від 14.08.2018.

Датою виникнення обставин, що тягнуть за собою можливість повернення сплачених сум митних платежів, є 11.09.2018.

Із заявою про повернення надміру сплачених грошових коштів ввізного мита в розмірі 87 332, 62 грн. та податку на додану вартість у розмірі 17466,53 грн. позивач звернувся до митного органу 12.09.2018, тобто з дотриманням строку, встановленого ч. 6 ст. 301 МК України, а також в межах 1095 днів від дня виникнення надміру сплачених сум.

Наявність у позивача станом на 12.09.2018 (день звернення позивача із заявою про повернення митних платежів) податкового боргу, що стало підставою для відмови у поверненні надміру сплачених коштів, обумовлена відомостями в ІС «Податковий блок», згідно якими за товариством перед Генічеською ОДПІ (ВЕЗ Крим, м. Євпаторія) обліковується податковий борг по сплаті орендної плати з юридичних осіб у сумі 147261,53 грн. та 105707,27 грн., який виник у зв`язку з наявністю у позивача станом на 13.02.2014 двох земельних ділянок у м. Євпаторія Автономної Республіки Крим.

Наведеним вище рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 у справі №160/8577/18, яке набрало законної сили, встановлено, що податковим органом не заперечується факт того, що податковий борг перед Генічеською ОДПІ (ВЕЗ Крим, м. Євпаторія) по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147251,53 грн. та 105707,27 грн. підлягає списанню.

Листом від 24.10.2018 № 34569/6/99-99-12-03-05-15 податковий орган повідомив товариство про відсутність законодавчо визначеної процедури списання податкового боргу щодо юридичних осіб, які змінюють своє місцезнаходження з тимчасово окупованої території на іншу територію України.

За таких обставин суд у рішенні від 18.02.2019 у справі №160/8577/18 дійшов висновку про протиправну бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо не виключення з бази даних ІС «Податковий блок» інформації про наявність у ТОВ «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147251,53 грн. та 105707,27 грн., внаслідок чого зобов`язав Державну фіскальну службу України виключити з бази даних ІС «Податковий блок» інформацію щодо наявності у ТОВ «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147251, 53 грн. та 105707,27 грн.

Одночасно, суд у справі №160/8577/18 зробив висновок, що враховуючи певний алгоритм дій, передбачений ст.43 ПК України, а також зважаючи на умови, встановлені тією ж статтею ПК, зокрема: відсутність у платника податку податкового боргу, вимога позивача зобов`язати Дніпропетровську митницю ДФС прийняти висновок про повернення з Державного бюджету України надміру сплаченого ввізного мита в розмірі 87332,62 грн. та податку на додану вартість у розмірі 17466,53 грн. і подати цей висновок до Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області на час розгляду цієї справи є передчасною.

Таким чином, відсутність у позивача податкового боргу пов`язана з установленими судовим рішенням у справі №160/8577/18, обставинами, згідно яким, зокрема, податковий орган зобов`язаний видалити відповідні записи з облікових даних позивача в його інтегрованій картці, яка містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу (п. 1 Розділу II Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422).

Враховуючи, що фактично рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 у справі №160/8577/18 в частині виключення з бази даних ІС «Податковий блок» інформації про наявність у ТОВ «Конкорт» податкового боргу по сплаті орендної плати (земля) з юридичних осіб у сумі 147251,53 грн. та 105707,27 грн. виконано 14.04.2020, позивач вважає, що саме ця дата є днем виникнення у нього права на звернення до митного органу з вимогою щодо прийняття відповідного висновку, тому звернувшись до Дніпровської митниці із заявою №29/10/1-20 від 29.10.2020 щодо повернення надмірно сплачених грошових коштів з Державного бюджету України на підставі листа Дніпропетровської митниці ДФС №1941/10/04-50-19-04 від 11.09.2018, позивач не порушив вимоги ст. 301 Митного кодексу України щодо строків звернення.

Суд апеляційної інстанції за наведеного вище правового регулювання не вбачає підстав для відхилення таких доводів позивача, оскільки частина 6 статті 301 МК України не встановлює правил обчислення річного строку подання заяви виключно з дня виникнення обставин, зазначених в ч.5 ст.301 МК України.

Застосовуючи приписи ч.6 ст.301 МК України в сукупності з п.43.1, 43.2 ст.43 ПК України, а також враховуючи Порядок повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 року № 643, суд апеляційної інстанції вважає в спірному випадку відсутніми підстави для відмови товариству у проведенні процедури повернення з бюджету заявлених надміру сплачених коштів ввізного мита в розмірі 87332, 62 грн. та податку на додану вартість у розмірі 17466,53 грн.

Суд також звертає увагу, що відповідно до ст.1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути, позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Першим і найголовнішим правилом ст.1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи.

Згідно з практикою ЄСПЛ Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 09.101979 в справі Ейрі (п.24)). У розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (п.32)).

З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення про задоволення позову.

Наведені відповідачем в апеляційній скарзі доводи висновків суду першої інстанції не спростовують.

Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського окружного адміністративного суду від 08 липня 2021 року у справі №160/1293/21 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко