Справа № 308/8772/22
Суддя: Дергачова Н. В.
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І МЕ Н Е М У К Р А Ї Н И

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

12.07.2022 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дергачова Н.В., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до відповідача ГУ ДМС України в Закарпатській області, про скасування рішення №2 Перечинського відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про примусове повернення з України,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ГУ ДМС України в Закарпатській області, про скасування рішення №2 Перечинського відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про примусове повернення з України, за яким просить:

-Визнати протиправним та скасувати рішення №2 від 24 червня 2022 року Перечинського відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про примусове повернення з України іноземця або особи без громадянства громадянки Російської Федерації ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 )

-Скасувати постанову про накладення на позивачку ОСОБА_1 адміністративного стягнення в розмірі 17 000 грн.

Суд, розглянувши матеріали позовної заяви, прийшов до висновку про необхідність залишення без руху з наступних підстав.

Нормами статей160 та 161 КАС України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п. 8 ч. 5 КАС України у позовній заяві повинно бути зазначено перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Згідно з вимогами ч. ч. 2, 4, 5 ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа,подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, відповідно до п. 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020, затверджених наказом державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій». Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту «Підпис» на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, додані копії документів належним чином не засвідчені.

Враховуючи наведене, позивачу слід подати до суду копії документів, що додаються до позовної заяви завірені належним чином та зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, згідно ч.1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Разом із тим до адміністративного позову, а саме, як до суду, так і для відповідача позивачем не надані копії оскаржуваної постанови, про накладення на позивачку ОСОБА_1 адміністративного стягнення в розмірі 17 000 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вирішуючи дане питання суддя бере до уваги мотиви, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду викладені в постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Так, Велика Палата Верховного Суду виходячи із системного, цільового та граматичного тлумачення наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права дійшла висновку про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України у постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем і відповідачем судового рішення.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Документи, які б слугували підставою для звільнення від сплати судового збору позивачем не надано.

Разом з тим, при відкриванні поштового конверту з позовною заявою ОСОБА_1 не виявилось вказаного у додатку документу, а саме: квитанції про сплату судового збору, про що було складено відповідний акт.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, суддя дійшов до висновку, що позивач на підставі ст. 288 КУпАП не звільняється від спати судового збору, та сума судового збору у даній справі повинна становити 992,40 гривень, за дві позовні вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, згідно до чинного законодавства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача ГУ ДМС України в Закарпатській області, про скасування рішення №2 Перечинського відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про примусове повернення з України залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області Н.В. Дергачова