Справа № 440/99/21
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2022-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року

м. Київ

справа № 440/99/21

адміністративне провадження № К/9901/44309/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Жука А.В.,

суддів: Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою адвоката Козленка Олексія Миколайовича - представника ОСОБА_1 на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року (у складі колегії: головуючого судді: Бартош Н.С., суддів: Григорова А.М. , Подобайло З.Г.),

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужба), в якому просив:

визнати протиправним та скасувати Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2020 році від 09.12.2020 в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 №420-К "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби" в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) №427-к від 10.12.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 ";

поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05.01.2020;

рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05.01.2020 та в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

2. В обґрунтування позовних вимог вказувалось на неправомірне, на думку позивача, звільнення, що, ґрунтувалось на протиправному висновку оцінки його діяльності як державного службовця. ОСОБА_1 стверджував, що незважаючи на вмотивовані, аргументовані та достовірні дані, що наведені у "Звіті щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" ОСОБА_1 начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області" (надалі - Звіт), він 01.12.2020 отримав негативну оцінку відповідно до виведеного керівником Держпродспоживслужби середнього балу 2,25, з чим він не погодився. Позивач зазначав, що згідно приписів частини 5 статті 44 Закону України "Про державну службу", прямо передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється оцінка з її обґрунтуванням; відсутність такого обґрунтування є підставою для визнання протиправним "Результату виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2020 рік" в частині, що стосується виставленої в цілому негативної оцінки діяльності на державній службі ОСОБА_1 ОСОБА_1 , вважав, що оскільки рішення про звільнення є незаконним, він підлягає поновленню на посаді із стягненням середнього заробітку на час вимушеного прогулу.

3. Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 залучено до участі у справі в якості другого відповідача Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

4. Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2020 році, який затверджено наказом голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 №420-к, у частині оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 .

Визнано протиправним та скасовано Наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 року № 420-К "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби" в частині, що стосується оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 .

Визнано протиправним та скасовано Наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів № 427-К від 10.12.2020 року "Про звільнення ОСОБА_1 ".

Поновлено позивача на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05 січня 2021 року.

Стягнуто з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 150045 грн 06 коп, з якого підлягають відрахуванню обов`язкові податки та збори.

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05 січня 2021 року та в частині стягнення з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць у сумі 36 638 грн 91 коп., з вирахуванням обов`язкових податків та зборів.

5. Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 задоволено заяву позивача про встановлення судового контролю виконання рішення суду. Встановлено відповідачу по справі - Державній службі України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, обов`язок подати у строк 7 (сім) робочих днів з моменту отримання цієї ухвали до Полтавського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року в частині, що допущена до негайного виконання щодо поновлення позивача на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області.

Роз`яснено Державній службі України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, що згідно частини 2 статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

6. Суд першої інстанції виходив з того, що висновок результатів оцінювання службової діяльності щодо державного службовця начальника Головного управління Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Полтавській області ОСОБА_1 , з оцінкою "негативна", затверджений наказом Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 № 420-к, не може вважатися безсумнівним, об`єктивним, обґрунтованим і правомірним; стосовно звільнення позивача з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, суд першої інстанції зазначав, що результати оцінювання позивача є необґрунтованими і протиправними, тому вони не можуть породжувати й будь-яких правомірних наслідків, зокрема, їх реалізація не може визнаватися законною; а тому, рішення про звільнення державного службовця, прийняте за наслідком необґрунтованого оцінювання, не може вважатися законним, у зв`язку з чим наказ про звільнення є протиправним, а тому підлягає скасуванню у судовому порядку; Оскільки звільнення позивача було незаконне, він підлягає поновленню на попередній посаді із стягненням середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

7. Також, постановляючи ухвалу від 27.05.2021, суд дійшов висновку про наявність встановлених законом підстав для встановлення відповідачу по справі - Державній службі України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, обов`язок подати у строк 7 (сім) робочих днів з моменту отримання цієї ухвали до Полтавського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року в частині, що допущена до негайного виконання щодо поновлення позивача на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області.

8. Суд першої інстанції, задля оцінки правомірності та обґрунтованості оскаржуваного рішення про звільнення позивача, аналізував обґрунтованість та об`єктивність Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 , на якому, у свою чергу, ґрунтувалися оскаржувані накази. У межах процедур оцінювання державного службовця т.в.о. Голови Держпродспоживслужби було визначено та погоджено виконання чотирьох завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2020 рік державному службовцю ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби категорії "Б", а саме:

завдання № 1: "Організація ефективної роботи головного управління "Дерпродспоживслужби" в області";

завдання № 2: "Забезпечення управління персоналом";

завдання № 3: "Створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня проінформованості, впевненості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку";

завдання № 4: "Здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області".

9. Суд першої інстанції встановив, що згідно з таблицею Результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", - начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 за 2020 рік, в обґрунтування середньої оцінки "2,25" зазначено: "Низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувались виконання визначених завдань" /т. 1 а.с.52/; при цьому, така середня оцінка була виставлена за результатами виконання всіх чотирьох завдань, які були поставлені перед позивачем. Суд першої інстанції зазначав, що очевидно, що зазначене обґрунтування "Низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувались виконання визначених завдань" Критеріям виставлення балів, але й таке обґрунтування також не є об`єктивним і не доведено у ході судового розгляду справи ніякими доказами.

10. Досліджуючи докази у цій справі, суд першої інстанції проаналізував Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця /т.1 а.с.52-53/, Звіт щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, складений і поданий позивачем /т.1 а.с.72-108/ та порівнював Завдання й Звіт з наведеним у Результатах виконання завдань /т.1 а.с.117-120/ висновком й обґрунтуванням виставлених у Результатах оцінок.

11. Суд першої інстанції встановив наступне. першим завданням було "Організація ефективної роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області". До цього завдання включено три ключові показники, виконання яких мало оцінюватися, а саме:

виконано не менш, як 80 відсотків запланованих за звітний період завдань та заходів у рамках плану діяльності головного управління;

завершено запровадження системи внутрішнього електронного документообігу та підключення її до системи електронної взаємодії органів виконавчої влади;

організовано роботу щодо опрацювання 100 відсотків звернень громадян, запитів на публічну інформацію, що надійшли до головного управління.

12. Суд першої інстанції вбачав, що з таблиці Результатів виконання завдань, за виконання 1-го завдання позивачу виставлено 2 бали, в обґрунтування чого зазначено наступне: не узагальнено інформацію щодо характеру та результатів перевірки та недостатній рівень інформованості споживачів; не надано детальної інформації щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян; формальні відповіді щодо використання спецфонду; службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на ньому маркування; недостатня робота щодо висвітлення діяльності управління на сайті служби. Таке обґрунтування, на переконання суду першої інстанції, не відповідає й прямо протирічить змісту Звіту позивача, у якому щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця позивач, на стор.1-23 Звіту /т. 1 а.с. 72-94/ детально виклав повну й обширну інформацію щодо проведених за звітний період заходів, в розрізі напрямів діяльності очолюваного Головного управління, зі вказанням видів заходів, їх результатів, прийнятих рішень та їх результатів, а також інформування споживачів про діяльність ГУ; на стор.23-24 Звіті /т. 1 а.с.94-95/ - детальну інформацію про роботу ГУ зі зверненнями зі вказанням кількості, предмету звернень, наслідків їх вирішення (у т.ч. позитивно вирішено 478 звернень); стор.27-28 Звіту /т. 1 а.с.98-99/ відомості про реалізацію бюджетної та фінансової політики; стор.24-25 Звіту /т. 1 а.с.95-96/ - детальну інформацію щодо роботи ГУ зі ЗМІ, у т.ч. з веб-сайтом;

13. Щодо виконання 2-го ключового показника 1-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивач вказав у Звіті /стор. 28 Звіту/, що у Головному управлінні Держпродспоживслужби в Полтавській області впроваджено систему внутрішнього електронного документообігу, що підтверджується укладеним 09.10.2020 договором із ДП "Державний центр інформаційних ресурсів України" про підключення СЕД Головного управління до системи електронної взаємодії органів виконавчої влади (СЕВ ОВВ). Крім того, відповідно до регламенту пройдено тестування та за його результатами складено акт перевірки функціонування сервісу інтеграції між системою електронного документообігу "Megapolis.Doc.Net версія:1.2.3.12" та системою електронної взаємодії органів виконавчої версія 2.0. Систему внутрішнього електронного документообігу підключено до системи електронної взаємодії органів виконавчої влади в Головному управлінні 16.12.2019.

14. Щодо виконання 3-го ключового показника 1-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у звіті зазначено, що звернення громадян, а також запити на публічну інформацію, що надійшли до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, опрацьовані, як того вимагає ключовий показник, на 100%; так, позивач повідомив, що всього з початку року станом на звітний період в Головному управлінні зареєстровано 699 звернень громадян та 36 запитів на публічну інформацію, з яких: у сфері безпечності харчових продукт та ветеринарної медицини - 112 звернень; з питань діяльності посадових та службових осіб - 3 звернення; з питань екології та забруднення навколишнього середовища, санітарного стану; з питань захисту прав споживачів - 283 звернень; з питань захисту рослин та фітосанітарії - 65 звернень; з питань цін - 80 звернень; інші звернення - 32; при цьому, позивач зауважив, що усі звернення громадян, які надходили до Головного управління, розглядались у відповідності до норм чинного законодавства та у встановлені строки, всі запити та звернення зареєстровано та розглянуто відповідно до вимог законодавства України, зокрема Закону України "Про звернення громадян" та Закону України "Про доступ до публічної інформації".

15. Суд першої інстанції звертав увагу, що у судовому засіданні суд на свої питання не отримав від представників Відповідача відповідей про те, якого узагальнення інформації щодо характеру та результатів перевірки позивач не зробив; в чому полягає й чим підтверджується недостатній рівень інформованості споживачів; яка ще детальна інформація щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян була потрібна, при тому, що у Звіті чітко зазначені всі дані; в чому полягає формальність відповідей щодо використання спецфонду і який недолік допустив позивач в цій частині; яке відношення має до оцінювання державного службовця твердження про те, що службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на ньому маркування; в чому полягає недостатність роботи щодо висвітлення діяльності управління на веб-сайті служби. Суд першої інстанції вказував, що представники відповідачів не змогли пояснити суду жодного обґрунтування, зазначеного відповідачем 1 у Результатах виконання завдань /т.1 а.с.117/. З наведеного, суд першої інстанції дійшов висновку, що виставлення позивачу 2 балів за 1-ше завдання "Організація ефективної роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області" було здійснено відповідачем поверхнево та без будь-якого дослідження роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області та його керівника та ніяким чином не вмотивовано.

16. Суд першої інстанції встановив, що другим завданням було "Забезпечення управління персоналом", до якого включено чотири ключові показники, виконання яких мало враховуватися під час оціночної співбесіди, а саме: забезпечено підвищення престижу головного управління як роботодавця, (організовано поширення інформації про конкурси на посади державної служби для потенційних кандидатів на такі посади: у 80 відсотків конкурсів на посади державної служби взяло участь не менше трьох кандидатів на одну посаду; визначено потребу у професійному навчанні державних службовців№ проведено опитування та проаналізовано рівень емоційної залученості, задоволеності умовами державної служби, потреби у професійному розвитку державних службовців головного управління, складено аналітичний звіт та плану заходів щодо розв`язання виявлених проблем та задоволення виявлених потреб; проведено повторне опитування та проаналізовано результативність реалізації плану заходів.

17. З таблиці Результатів виконання завдань, за виконання 2-го завдання позивачу виставлено 2 бали /т.1 а.с.117/, в обґрунтування чого зазначено наступне: не були організовані добори з березня 2020 року, інформація про вакансії не опублікована на офіційному сайті служби, останній конкурс проводився в березні 2020, як результат не сформований колектив для виконання необхідних посадових обов`язків; недостатня робота щодо покращення іміджу державної служби в регіоні; формальний підхід до опитування державних службовців; на сайті не в повній мірі висвітлена інформація щодо доборів на відкриті посади. Із зазначеним обґрунтуванням суд першої інстанції не погодився.

18. Суд першої інстанції вказував, що стосовно виконання 1-го ключового показника 2-го завдання позивачем у звіті зазначено /т. 1. а.с.97, 104-106/, що на виконання вимог Порядку проведення конкурсу на зайняття посад державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2016 №246 в Головному управлінні Держпродспоживслужби в Полтавській області було оголошено на Єдиному порталі вакансій Нацдержслужби України http://career.gov.ua та на офіційному сайті управління http://polvet.gov.ua та проведено конкурси на зайняття вакантних посад державних службовців; за звітний період в управлінні проведено 2 конкурси на вакантні посади, у яких взяло участь від трьох до десяти кандидатів на одну посаду; подано детальну інформацію про управління персоналом, проведення опитувань кадрового складу служби та їх результатів.

19. Суд першої інстанції звертав увагу на те, що питання про заповнення посад і щодо добору персоналу не були визначені ні в завданнях, ні в ключових показниках, а тому взагалі не могли враховуватися під час оцінювання та визначенні балів за виконане завдання, що свідчить про те, що такі недоліки не повинні впливати на загальний бал виконання цього завдання; окрім того, як свідчать матеріали справи, Головним управлінням у 2020 році оголошувалися та проводилися за загальною процедурою з урахуванням особливостей, визначених цим Порядком, конкурси на зайняття вакантних посад державної служби категорії "Б" та "В"; водночас, у зв`язку із прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" та з метою недопущення розповсюдження коронавірусної інфекції до стабілізації ситуації в Україні, НАДС рекомендовано утриматися від оголошення конкурсів на зайняття посад державної служби, а 08 квітня 2020 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", яким тимчасово призупинені норми Закону України "Про державну службу" в частині конкурсного добору на посади державної служби, натомість введена процедура тимчасового добору на посади державної служби шляхом укладання строкового контракту№ вказане, на переконання суду першої інстанції, жодним чином не враховано відповідачем 1 при виставленні негативної оцінки позивачу щодо організації конкурсного добору й заповнення посад державної служби.

20. Щодо виконання 2-го ключового показника 2-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у звіті зазначено про проведення з початку 2020 року професійного навчання (у тому числі відповідно до індивідуальних програм) всіх державних службовців (203 працівника - 100%) Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на виконання постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про систему професійного навчання державних службовців, голів місцевих державних адміністрацій, їх перших заступників, посадових осіб місцевого самоврядування та депутатів місцевих рад" від 06.02.2019 №106; позивачем у звіті зазначено, що на курси підвищення кваліфікації направлено 41 працівника управління за напрямками фітосанітарія та ветеринарія, що становить 100% від запланованих за відповідний період, а з травня 2020 року курси підвищення кваліфікації проводились дистанційно. Наведене, на переконання суду першої інстанції, у своїй сукупності свідчить, що 2-й ключовий показник 2-го завдання позивачем виконано належним чином.

21. Щодо виконання 3-4 ключового показника 2-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у звіті зазначено про проведення в управлінні з 10 по 24 березня 2020 року опитування щодо визначення рівня залученості персоналу, в якому взяло участь 217 працівників з відсотковими та кількісними показниками по кожному критерію опитування, що свідчить про проведення аналізу такого опитування: Робота надихає - 56% опитаних; Робота подобається - 83%; Вважають її цікавою - 61%; Вважають її важливою для людей та країни - 91%; Звикли до роботи та колективу - 88%; Не планують змінювати роботу в найближчі роки - 76%; Не бачать перспектив кар`єрного зростання протягом 2-3 років - 69 респондентів; Не змогли визначитися - 46 респондентів; Розуміють, що їх кар`єра залежить від вмінь та якості праці - 64%; Погоджуються з тим, що для працівника в управлінні створені умови для професійного розвитку - 73%. Працівниками дана позитивна оцінка співпраці з безпосереднім керівником - керівник цікавиться думкою з важливих питань - 71%, керівник консультує щодо складних питань - 80%, керівник надає зворотній зв`язок - 79%, керівник ставиться з повагою до працівників - 83%. 70 працівників не впевнені і тому, що можуть вплинути на рішення безпосереднього керівника. Переважна більшість (136 осіб) вважає, що в Управлінні стимулюють та підтримують ініціативу працівників. Абсолютна більшість працівників (171 особа) порекомендували б управління як гарне місце роботи. А з 07 по 15 вересня 2020 року проводилося повторне опитування щодо визначення рівня залученості персоналу, в якому взяло участь 234 працівники. У звіті позивачем зазначено, що проблеми, виявлені попереднім опитування залишилися, однак з динамікою на покращення, про що свідчать кількісні та якісні показники опитування; так, у звіті позивач звертав увагу на те, що вже 13 осіб не висловлювали пропозиції щодо покращення методів роботи (17 осіб згідно попереднього опитування) та 129 розуміють, навіщо та які зміни відбуваються в Управлінні (122 працівника за результатами опитування в березні). 71 респондент згідно повторного опитування бачить перспективи кар`єрного зростання протягом 2-3 років проти 68 респондентів в березні. Збільшилася кількість працівників, які вважають, що наразі мають можливість розвиватися як професіонал (163 у вересні проти 160 у березні 2020 року), і цьому сприяє безпосередній керівник (162 у вересні проти 157 у вересні 2020 року).

22. Крім того, як зазначав суд першої інстанції, матеріалами справи підтверджено, що листами від 10.03.2020 №ЗАП-07/74/20 та №ЗАП-07/74/20, від 17.03.2020 №ЗАП-07/89/20, від 23.03.2020 №ЗАП-07/95/20, від 11.09.2020 №ЗАП-07/272/20 начальником управління ОСОБА_1 та першим заступником начальника управління ОСОБА_2, керівникам управлінь, відділів, районних, міськрайонних, міських управлінь Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області доведено до відому про початок проведення опитування щодо визначення рівня залученості персоналу та з проханням пройти таке опитування якомога більшої кількості працівників /а.с. 108-112, том 3/; при цьому, відповідачем у своєму висновку не конкретизовано, в чому виявився суто формальний підхід позивача в процесі організації, проведення та аналізу рівня емоційної залученості, задоволеності умовами державної служби, потреби у професійному розвитку державних службовців головного управління; у ході розгляду справи представники відповідачів не змогли пояснити на питання суду: на чому ґрунтується твердження про те, що не сформований колектив для виконання посадових обов`язків, в чому недостатність роботи щодо покращення іміджу державної служби в регіоні, в чому полягає формальність підходу до опитування державних службовців. Ці твердження, які покладені відповідачем 1 в обґрунтування негативної оцінки позивача, на переконання суду першої інстанції, у ході розгляду справи залишилися не тільки не доведеними будь-якими доказами, але й не роз`ясненими.

23. Суд першої інстанції встановив, що третім завданням було "Створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня поінформованості, впевненості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку"; до цього завдання включено три ключові показники, виконання яких мало враховуватися під час оціночної співбесіди, а саме: проведено інформаційну компанії щодо законодавства у сферах діяльності Держпродспоживслужби та її територіальних органів; створено та забезпечено функціонування на базі головного управління консультаційного центру захисту споживачів; проведено наради, семінари, засідання за круглим столом щодо обговорення проблемних питань у сфері діяльності Держпродспоживслужби та шляхів їх вирішення.

24. Суд першої інстанції зазначав, що, як вбачається з таблиці Результатів виконання завдань /т. 1 а.с. 118/, за виконання 3-го завдання позивачу виставлено 3 бали, в обґрунтування якого зазначено наступне: не зазначено про план поінформованості в період карантину через цифрові канали комунікації; надано поверхневі пояснення щодо ефективності роботи консультаційного центру, створеного при ГУ та деталізації його роботи; недостатній рівень залучення керівника до реалізації вказаного завдання та низький рівень використання та популяризації превентивних заходів щодо основних напрямків діяльності Держпродспоживслужби. Суд першої інстанції не погодився із зазначеним.

25. Щодо виконання 1-го ключового показника 3-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у звіті детально зазначено /т.1 а.с.100-102, 106-107/ про забезпечення проведення широкої інформаційної кампанії щодо висвітлення діяльності управління; всього з початку року було розміщено 1609 публікацій на веб-сайті на веб-сайті Головного управління та у соціальній мережі, з яких 840 було прокоментовано засобами масової інформації та висвітлені на інших сайтах з посилання на управління; крім того, позивачем у звіті зазначено, що фахівці управління брали участь у 9 телепередачах а також надали 49 коментарів для ЗМІ. Суд першої інстанції звертав увагу, що наявність у звіті плану поінформованості в період карантину через цифрові канали комунікації не визначалося завданням №3, а тому не могло було критерієм оцінювання, відповідно, посилання у висновку на те, що такий звіт відсутній, є необґрунтованим.

26. Щодо виконання 2-го ключового показника 3-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у звіті зазначено про створення на базі Головного управління консультаційного центру з питань захисту прав споживачів згідно наказу Головного управління №193-ОД від 16.01.2020 року, який опубліковано на веб-сайті Головного управління; цим же наказом затверджено Положення про Консультаційний центр з питань захисту споживачів у Полтавській області; звернення до консультаційного центру здійснюється шляхом надсилання електронного звернення про отримання консультації на електронну адресу або за допомогою засобів телефонного зв`язку. Суд першої інстанції зазначав, що ефективність роботи консультаційного центру та деталізація його роботи не були критерієм оцінки діяльності ОСОБА_1 , а тому не могли братись до уваги під час виставлення балу по такому критерію оцінювання як створення та забезпечення функціонування на базі головного управління консультаційного центру захисту споживачів.

27. Щодо виконання 3-го ключового показника 3-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у звіті зазначено про забезпечення організації 55 нарад та 24 семінарів, що проводилися в онлайн-режимі, на яких, зокрема, обговорювалися проблемні питання у сфері діяльності Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області та його структурних підрозділах, питання впровадження системи НАССР в освітніх закладах області; проведено онлайн-наради з експортерами та сільгоспвиробниками, суб`єктами господарювання, які здійснюють господарську діяльність з виробництва та маркування дерев`яного пакувального матеріалу, щодо виконання фітосанітарних заходів та вимог країн-імпортерів, рестораторами Полтавщини, яким було роз`яснено як функціонувати закладам громадського харчування в умовах поширення коронавірусної хвороби COVID-19. Щодо доводів відповідача про недостатній рівень залученості керівника до реалізації цього завдання суд першої інстанції звертав увагу, що наведене не було критерієм, за яким оцінювалася діяльність позивача як державного службовця в 2020 році, та взагалі виходить за межі такого завдання.

28. Суд першої інстанції встановив, що четвертим завданням було "Здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області", до якого включено три ключові показники, виконання яких мало враховуватися під час оціночної співбесіди, а саме: забезпечено 100 відсотків постачання харчових продуктів до закладів освіти виключно постачальниками, що пройшли державну реєстрацію або отримали експлуатаційний дозвіл; проведено 1 "круглий стіл" за участю органів місцевого самоврядування щодо обговорення проблемних питань харчування дітей в регіоні та шляхи їх вирішення; проведення 5 навчань для кухарів з питань дотримання вимог харчового законодавства, в тому числі системи НАССР; проведено 3 практичних заняття на визначеному харчоблоці з представниками закладів освіти області щодо застосування системи НАССР; як вбачається з таблиці Результатів виконання завдань, за виконання 4-го завдання позивачу виставлено 2 бали, в обґрунтування якого зазначено наступне: не розкрито зміст принципів, системи аналізу небезпечних факторів та контролю за харчуванням у закладах освіти і у суб`єктів господарювання; низький рівень залучення керівника до реалізації необхідних заходів; не деталізовано виконання програми по ключовим показникам, не забезпечено аргументацію виконання вказаного пункту.

29. Щодо виконання 1-го ключового показника 4-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про забезпечення за відповідний період контролю постачання харчових продуктів до закладів освіти виключно постачальниками, що пройшли державну реєстрацію або отримали експлуатаційний дозвіл.

30. Щодо 2-го ключового показника 4-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про те, що 16 січня 2020 року в Пирятинському районі було проведено "круглий стіл" з представниками місцевої влади, керівниками міських та районних відділів освіти, представниками батьківських комітетів шкіл, під час якого обговорили проблемні питання харчування дітей регіону, профілактики харчових отруєнь серед школярів та вихованців дошкільних навчальних закладів. За результатами обговорення запровадження щотижневе залучення представників Пирятинського районного управління та батьківського комітету до роботи комісій в навчальних закладах району.

31. Щодо 3-го ключового показника 4-го завдання судом встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про те, що у серпні 2020 року організовано проведення 3 онлайн-навчання серед працівників закладів освіти, кухарів щодо розробки та запровадження системи НАССР на харчоблоках навчальних закладів області. У вересні 2020 року на навчальних закладах м. Кременчука щодо дотримання вимог харчового законодавства та запровадження системи НАССР, також в приміщенні Лубенської міської ради провели теоретичне навчання для кухарів навчальних закладів м. Лубни щодо дотримання гігієнічних вимог при приготуванні страв та запровадження системи НАССР на харчоблоках.

32. Щодо 4-го ключового показника 4-го завдання судом першої інстанції встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про те, що у вересні 2020 року на харчоблоці Пирятинського ліцею проведено практичне заняття з представниками закладів освіти Пирятинської ОТГ щодо застосування системи НАССР; на харчоблоці Горішньоплавнівського ДНЗ "Дюймовочка" проведено практичне заняття з представниками дитячих навчальних закладів міста і міського відділу освіти щодо застосування системи НАССР в умовах COVID-19; на базі Кременчуцької гімназії №1 проведено практичне навчання щодо застосування системи НАССР. Суд першої інстанції звертав увагу, що відповідачем у Завданні не визначався такий критерій оцінки результатів діяльності позивача як зміст принципів, система аналізу небезпечних факторів та контролю за харчуванням у закладах освіти і у суб`єктів господарювання, рівень залученості керівника до реалізації необхідних заходів, деталізація виконання програми по ключовим показникам, аргументація виконання такого завдання, що у свою чергу свідчить про те, що відповідач, оцінюючи виконання завдання 4 явно вийшов за межі критеріїв оцінювання виконання цього завдання.

33. Підсумовуючи викладене, суд першої інстанції зазначав, що стосовно позивача в обґрунтуванні для застосованих балів при оцінюванні за 2020 рік було використано такі формулювання як: "середній бал 2,25", з обґрунтуванням "низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувалися виконання визначених завдань"; однак такі обґрунтування не містять змістовності та із них неможливо встановити: які саме конкретизовані недоліки було допущено державним службовцем, їхні кількісні, якісні чи інші характеристики у відповідності до покладених на державного службовця прав і обов`язків; натомість, формальне, неконкретизоване зазначення недоліків при оцінюванні виконаного завдання державним службовцем, не може заміняти реального обґрунтування для оцінювання, котре повинно базуватися на ретельному аналізі конкретних завдань, поставлених державному службовцю для виконання, та практичних результатах його роботи; з матеріалів даної справи не вбачається якого-небудь належного обґрунтування оспорюваного рішення відповідача, а саме лише посилання на певні типові формулювання з нормативних актів як на підтвердження досягнення чи недосягнення певних результатів роботи не може вважатися достатнім і правомірним за своєю суттю тощо.

34. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2021 рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 по справі №440/99/21 скасовано. Прийнято нове судове рішення, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 по справі №440/99/21 скасовано. Прийнято нове судове рішення, яким відмолено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення.

35. Суд апеляційної інстанції виходив з того, що приймаючи оскаржувані висновок та наказ, відповідачі діяли у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо, а позивачем, як під час розгляду справи у суді першої інстанції так і під час її апеляційного перегляду, не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог.

36. Суд апеляційної інстанції додатково звертав увагу, що завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2020 рік були визначені позивачу 28 грудня 2019 року /а.с. 52-53, том 1/, а наказ Держпродспоживслужби №291-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Держпродспоживслужби» прийнятий 28.09.2020 року /а.с. 54-55, том 1/; крім того, у Завданнях і ключових показниках результативності, ефективності та якості службової діяльності позивача, які визначались йому на 2020 рік, у графі «Строк виконання» окремо зазначено строк для виконання щодо кожного із завдань, а саме: завдання № 1 - протягом звітного періоду; завдання № 2 - протягом звітного періоду, І квартал, III квартал; завдання № 3 - протягом звітного періоду; завдання № 4 - протягом звітного періоду; тобто, період виконання позивачем визначених завдань на 2020 рік становить з 28.12.2019 по 28.09.2020. Разом з тим, суд апеляційної інстанції вказував, що у формі щодо Результатів виконання завдань у 2020 році позивач зазначав строк фактичного виконання кожного із завдань «станом на 01 жовтня 2020 року».

37. Суд апеляційної інстанції зазначав, що представники відповідачів під час розгляду справи вказували, що кожне з вищевказаних завдань оцінювалось окремо в цілому, проте, до кожного завдання існують ключові показники результативності, ефективності та якості; кожен з цих показників оцінювався окремо, а бал, який виставлений позивачу за конкретне завдання ставився загальний за результатами виконання цих показників.

38. На переконання суду апеляційної інстанції, основним критерієм виставлення оцінки « 2 бали» щодо першого завдання (Організація ефективної роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області) слугувало порушення строку виконання завдання - 01.10.2020 року, замість 28.09.2020 року (дата винесення наказу Держпродспоживслужби № 291-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Держпроспоживслужби»). Вказана обставина була підтверджена звітом та результатом, де зазначено строк фактичного виконання завдання. При цьому, оцінювання цього завдання проведено в цілому, а не окремо по кожному підпункту.

39. Підставою для виставлення позивачу по другому завданню (Забезпечення управління персоналом) оцінки « 2 бали», на думку суду апеляційної інстанції, слугувало порушення строку виконання завдання - 01.10.2020 року, замість 28.09.2020 року (дата винесення наказу Держпродспоживслужби № 291-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Держпроспоживслужби») та низький рівень залученості позивача до виконання завдання, зокрема, ОСОБА_1 не проаналізував опитування, та не видавав рішень, наказів, розпоряджень третім особам або підлеглим.

40. Щодо третього завдання (Створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня проінформованості, впевненості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку) за яким позивачу виставлено оцінку « 3 бали», суд апеляційної інстанції зазначав, що відповідачі вказували, що за наслідком співбесіди з Головою Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів позивач довів, що не зважаючи на порушенні строки виконання та низький рівень залученості до реалізації вказаного завдання, а також низький рівень використання та популяризації превентивних заходів щодо основних напрямків діяльності Держпродспоживслужби, вказане не вплинуло на діяльність в цілому.

41. З приводу четвертого завдання (Здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області) за яким позивачу виставлено оцінку « 2 бали», то вказана оцінка, на переконання суду апеляційної інстанції, була виставлена через порушення строку виконання завдання - 01.10.2020 року, замість 28.09.2020 року (дата винесення наказу Держпродспоживслужби №291-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Держпроспоживслужби») та виходячи з того, що у 2020 році ОСОБА_1 , як начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області жодного разу не приймав участь у перевірці навчальних закладів, не ініціював проведення нарад з органами місцевого самоврядування, управліннями та відділами освіти, де б були висвітлені проблемні питання харчування дітей в Полтавській області та напрацьовані шляхи їх вирішення.

42. Надаючи правову оцінку висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність належного мотивування та обґрунтування виставлення балів, що свідчить про об`єктивність оцінювання службової діяльності. Суд апеляційної інстанції зазначав, що в основу критеріїв оцінки результатів виконання завдань покладено чіткі очікувані (на початку року) показники досягнення результатів роботи відповідно до стратегічних цілей державної установи та працівника; при аналізі результативності праці враховано реальне навантаження на працівника, фактори, які впливають на виконання покладених на службовця функцій, компетентність та виконавська дисципліна, а також відповідальність за управління людськими ресурсами, аналітичні навички, тощо. Такий висновок слідує із змісту обґрунтувань оцінювання; суб`єкт оцінювання конкретизував підстави для застосування тієї чи іншої оцінки, навів смислові значення, на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неналежне виконання, неповне виконання, неякісне виконання, в чому вони проявилися).

43. Окрім того, суд апеляційної інстанції звертав увагу, що Порядком № 640 надано повноваження службовій особі прийняти одне із альтернативних рішень: виставити негативну оцінку; виставити позитивну оцінку; виставити відмінну оцінку; натомість, визначення та виставлення конкретної оцінки за виконані завдання є дискреційними повноваженням керівника та суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів, та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640.

44. Враховуючи вищевикладене, оскільки позивач фактично погодився із визначеними йому завданнями, жодних скарг чи обґрунтованих заперечень щодо їх змісту не подавав, вчиняв дії на їх виконання, а виставлення балів по кожному завданню здійснювалось відповідачем (з урахуванням наявної методики оцінювання) в межах наданої йому дискреції, суд апеляційної інстанції вважав помилковими посилання суду першої інстанції, що оскаржуваний висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності з оцінкою "негативна", не може вважатися безсумнівним, об`єктивним, обґрунтованим і правомірним; при цьому, доводи позивача фактично зводяться до незгоди з отриманими балами.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву на неї

45. Не погодившись із рішенням суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2021 та залишити в силі рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2021.

46. Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, скаржник зазначає пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України, а саме застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі №640/31884/20, від 21 квітня 2021 року у справі №480/4987/19, а саме про допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, у порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, у неналежному заповненні форм, у виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та у затвердженні висновку, який містить таку оцінку, що є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку відповідно до окремих положень Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №591, та частини п`ятої статі 44 Закону України «Про держану службу».

47. Крім цього скаржник звертає увагу на помилковий підхід суду апеляційної інстанції до оцінки наявних документальних доказів, що, на його переконання, не узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, яку висловлено в постанові від 27 жовтня 2021 року у справі №640/31884/20.

48. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, скаржник також зазначає, що посилання суду апеляційної інстанції на порушення позивачем строків виконання завдань і ключових показників взагалі не повинні були братись до уваги, оскільки, на переконання касатора, суд апеляційної інстанції самостійно винайшов вказану підставу для підтвердження незадовільного оцінювання позивача по Завданнях та ключових показниках на 2020 рік, оскільки у «Результатах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік» в графі «Обґрунтування», де наведені вмотивування для виставлення відповідного балу по кожному завданню та ключових показниках на 2020 рік, взагалі відсутні будь-які посилання щодо порушення позивачем строків виконання поставлених Завдань та Показників на 2020 рік, а відтак подібні твердження суду суперечать принципам адміністративного судочинства, наведеним у статті 2 КАС України та приписам статті 242 КАС України.

49. Окрім того, позивач зазначає, що суд апеляційної інстанції не звернув увагу на той факт, що питання порушення позивачем строків виконання Завдань та Показників на 2020 рік не були предметом розгляді в суді першої інстанції і не підіймались у доводах та вимогах апеляційних скарг відповідачів, а відтак такі посилання суду апеляційної інстанції суперечать приписам статті 308 КАС України тощо.

50. Касатора, окрім іншого, вказує на те, що посилання суду апеляційної інстанції в оскаржуваній постанові про наявність належного мотивування та обґрунтування виставлених позивачу негативних оцінок є помилковими, та такими, що суперечать доказам у справі, а відтак норма матеріального та процесуального права.

51. Скаржник також зазначає, що посилання суду апеляційної інстанції на наявність дискреційних повноважень суб`єкта оцінювання суперечать загальним принципам Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50, Конституції України. Закону України «Про державну службу», оскільки в жодній нормі не визначено право керівника суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд чи діяти без врахування даних про фактичне виконання поставлених державному службовцю завдань та ключових показників на певний період тощо.

52. До Верховного Суду від Головного управління Держпродспоживслудби в Полтавській області надійшов відзив на касаційну скаргу, в якій, відповідач просить постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2021 залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

ІІ. РУХ АДМІНІСТРАТИВНОЇ СПРАВИ В СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

53. Касаційна скарга адвоката Козленка Олексія Миколайовича - представника ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла 06 грудня 2021 року.

54. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2021 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Жук А.В., судді: Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М.

55. Ухвалою Верховного Суду від 23 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження за скаргою адвоката Козленка Олексія Миколайовича - представника ОСОБА_1 на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року у справі №440/99/21.

56. Ухвалою Верховного Суду від 08.07.2022 дану справу призначено до письмового розгляду за наявними у ній матеріалами.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

57. Судами попередніх інстанцій встановлено, що позивач з 15 листопада 2016 року проходив державну службу на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області.

58. 28 вересня 2020 року т.в.о. Голови Держпродспоживслужби видано наказ №291-К "Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Держпродспоживслужби", згідно якого наказано провести у період з 05 жовтня по 20 листопада 2020 визначення результатів виконання завдань у 2020 році державними службовцями Держпродспоживслужби, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" /а.с. 54, том 1/ та затверджено список керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби, оцінювання результатів службової діяльності яких проводиться у 2020 році. До цього списку увійшов, зокрема, ОСОБА_1 начальник Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області.

59. Згідно плану - графіку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Держпродспоживслужби, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" у 2020 році, до 09.11.2020 керівникам територіальних підрозділів необхідно подати:

т.в.о Голови Держпродспоживслужби письмовий звіт у довільній формі щодо результатів виконання завдань і ключових показників;

в електронному вигляді т.в.о. Голови Держпродспоживслужби форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" і "В" за 2020 рік згідно з додатком 8 до Порядку, заповнену в частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

60. За наслідками оцінювання, відповідно до результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2020 рік ОСОБА_1 визначено середній бал 2,25 та виставлено негативну оцінку /а.с. 117-119, том 1/.

61. Наказом голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 №420-к затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальної органів Держпродспоживслужби у 2020 році /а.с. 140, том 1/, згідно якого ОСОБА_1 , начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області отримав негативну оцінку.

62. Згідно наказу голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів № 427-к від 10.12.2020 ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області у зв`язку з отриманням ним негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 87 Закону України "Про державну службу" в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначений у документі про тимчасову непрацездатність /а.с. 172, том 1/.

63. Правовідносини публічної служби припинені 04 січня 2021 року після закінчення тимчасової непрацездатності останнього.

IV. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

64. Дане касаційне провадження відкрито на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України, а саме застосування судом норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі №640/31884/20, від 21 квітня 2021 року у справі №480/4987/19, а саме про допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, у порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, у неналежному заповненні форм, у виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та у затвердженні висновку, який містить таку оцінку, що є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку відповідно до окремих положень Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №591, та частини п`ятої статі 44 Закону України «Про держану службу».

65. Відповідно до частини 1 статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

66. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина 2 статті 341 КАС України).

67. Перевіривши за матеріалами справи доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття даного касаційного провадження та правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне.

68. Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

69. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України «Про Державну службу» (далі - Закон № 889-VIII).

70. Відповідно до частин 1 - 6 статті 44 Закону № 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

71. Приписами частини 7 статті 44 Закону № 889-VIII обумовлено, що висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

72. Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи (частина 8 статті 44 Закону № 889-VIII).

73. За змістом частини 11 статті 44 Закону № 889-VIII порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

74. В той же час, пунктом 3 частини 1 статті 87 Закону № 889-VIII передбачено, що підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

75. Процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання) визначено Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 року № 640, який поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "А", "Б" і "В" (із змінами і доповненнями) (далі - Порядок № 640).

76. Згідно із пунктом 2 Порядку № 640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.

77. Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (пункт 3 Порядку № 640).

78. В контексті положень пункту 4 Порядку № 640, учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "А"; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або «В»; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

79. Згідно із пунктом 5 Порядку № 640 встановлено, що державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

80. У пунктах 6-12 Порядку № 640 визначено, що служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, надає консультативну допомогу учасникам оцінювання та здійснює заходи щодо організації оцінювання, у тому числі підготовку проектів наказів (розпоряджень) про: визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", із списком державних службовців; затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В".

Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, на якого покладено виконання обов`язків за вакантною посадою державної служби або виконання обов`язків тимчасово відсутнього державного службовця, проводиться за тією посадою державної служби, яку він займає.

У разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.

Визначені державному службовцю завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії - у державного службовця та його безпосереднього керівника.

Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року: у разі призначення (переведення) на посаду державної служби або виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 14 цього Типового порядку, - протягом десяти робочих днів після такого призначення (переведення) або виходу на роботу; у разі проведення повторного оцінювання - протягом п`яти робочих днів після завершення такого оцінювання (крім випадку отримання негативної оцінки за результатами повторного оцінювання).

Якщо завдання і ключові показники для державного службовця (крім державного секретаря міністерства) неможливо визначити у строки, передбачені цим пунктом, у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю, відпусткою або професійним навчанням, вони визначаються протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу, а в разі відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень) - протягом п`яти робочих днів після початку виконання посадових обов`язків. Завдання і ключові показники для таких державних службовців на поточний рік не визначаються, якщо вихід на роботу або початок виконання посадових обов`язків настають у жовтні - грудні цього року.

Для державних службовців, які перебувають у службових відрядженнях, завдання і ключові показники визначаються в установленому порядку.

81. Пунктом 16 Порядку № 640 визначено, що Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, ознайомлює відповідного державного службовця із затвердженим висновком у порядку, визначеному Законом України "Про державну службу".

82. Відповідно до пункту 36 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії "А", "Б" або "В", здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

83. Згідно з пунктом 37 Порядку № 640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.

У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

84. За приписами пункту 41 Порядку № 640 висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

85. Пунктами 47, 49 Порядку № 640 передбачено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

86. Додатком 4 до Порядку встановлено Критерії виставлення балів, зокрема:

«не підлягає оцінюванню» - завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);

бал « 0» - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

бал « 1» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

бал « 2» - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

бал « 3» - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

бал « 4» - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Індивідуальну програму професійного розвитку виконано.

87. Аналіз наведених правових норм свідчить, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

88. Так, оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

89. При цьому, оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б і В , здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.

90. Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

91. Таким чином, за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

92. Водночас, за приписами частини сьомої статті 44 Закону № 889-VIII висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

93. Отже, виходячи зі змісту наведеної норми, предметом оскарження в судовому порядку може бути саме висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця.

94. Предметом спору у цій справі є Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2020 році від 09.12.2020 в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 , наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 №420-К "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби" в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 та наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №427-к від 10.12.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 ".

95. Судами попередніх інстанцій вірно встановлено, що у межах процедур оцінювання державного службовця т.в.о. Голови Держпродспоживслужби було визначено та погоджено виконання чотирьох завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2020 рік державному службовцю ОСОБА_1 , який займав посаду державної служби категорії "Б", а саме:

завдання № 1: "Організація ефективної роботи головного управління "Дерпродспоживслужби" в області";

завдання № 2: "Забезпечення управління персоналом";

завдання № 3: "Створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня проінформованості, впевненості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку";

завдання № 4: "Здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області".

96. За наслідками оцінювання, відповідно до результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2020 рік ОСОБА_1 визначено середній бал 2,25 та виставлено негативну оцінку.

97. ОСОБА_1 був ознайомлений з результатами виконання завдань, та підписав їх 03 грудня 2020 року. Водночас, позивачем було зазначено: «З оцінкою результатів не згоден, додаю зауваження на 15 аркушах з додатками».

98. Враховуючи вказане, слід зазначити, що зміст доводів позивача фактично зводиться до незгоди з отриманими балами.

99. Наведене також узгоджується із запереченням під час ознайомлення позивача із результатами виконання завдань, де останній зазначив, що не погоджується з оцінкою.

100. Водночас, суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640.

101. За приписами пункту 39 Порядку № 640 безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

102. Отже, Порядком № 640 суб`єкт оцінювання наділений повноваженнями на прийняття рішення що виставлення під час оцінювання державного службовця однієї з трьох оцінок, а саме: негативної, позитивної або відмінної. При цьому суб`єкт оцінювання повинен обґрунтувати таку оцінку.

103. Відповідно до приписів частин третьої, четвертої, п`ятої статті 44 Закону № 889-VIII оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення. Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення. За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

104. У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина шоста статті 44 Закону № 889-VIII).

105. За такого правового врегулювання та обставин справи, відповідачем під час видання оскаржуваного наказу про звільнення позивача дотримано приписи Закону № 889-VIII, та Порядку № 640.

106. Зазначені висновки узгоджуються із правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 17 листопада 2021 року у справі № 320/425/21 і колегія суддів не вбачає підстав для відступу від неї.

107. Щодо посилань касатора на застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року у справі №640/31884/20, від 21 квітня 2021 року у справі №480/4987/19, колегія суддів зазначає наступне.

108. При вирішенні питання подібності правовідносин у судових справах, колегія суддів звертає увагу, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19 конкретизувала, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими (п. 39).

109. Однак, проаналізувавши обставини та висновки Верховного Суду у зазначених справах, слід зазначити, що такі не є релевантними для застосування у даній справі.

110. Повертаючись до змісту оскаржуваного судового рішення, Верховний Суд звертає увагу, що судом апеляційної інстанції, окрім іншого, зазначалось, що критерієм виставлення оцінок слугувало, зокрема, порушення строку виконання окремих завдань - 01.10.2020, замість 28.09.2020. Зазначені висновки колегія суддів вважає помилковими, з приводу чого слід зазначити наступне.

111. Як підтверджується матеріалами даної справи, у Результах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік» в графі «Обґрунтування», де наведені вмотивування для виставлення відповідного балу по кожному завданню та ключових показниках на 2020 рік, відсутні будь-які посилання суб`єкта оцінювання щодо порушення ОСОБА_1 строків виконання поставлених Завдань та Показників на 2020 рік. Окрім того, встановлено що питання порушення позивачем строків виконання Завдань та Показників на 2020 рік не були предметом розгляду в суді першої інстанції і не підіймались у доводах та вимогах апеляційних скарг відповідачів.

112. Суд апеляційної інстанції, в даному випадку необґрунтовано перебрав на себе функції суб`єкта владних повноважень щодо висвітлення додаткових обґрунтувань в частині оцінки показників, які не були висвітлені в Результатах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік».

113. Підсумовуючи, слід зазначити, що суд апеляційної інстанції дійшов вірних висновків щодо наявності у суб`єкта оцінювання дискреційних повноважень, а також, що приймаючи оскаржувані висновок та накази, відповідачі діяли у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

114. Водночас, з огляду на помилковість висновків суду апеляційної інстанції щодо порушення позивачем строку виконання окремих завдань, оскаржуване судове рішення слід змінити, виключивши із його мотивувальної частини зазначені висновки, та викласти її в редакції мотивувальної частини даної постанови.

115. Відповідно до частин першої - третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

116. Згідно частини 1 статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

117. Відповідно до частин 1 - 2 статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.

118. Частиною 4 статті 351 КАС України передбачено, що зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

119. Враховуючи наведене, перевіривши за матеріалами адміністративної справи доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття даного касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновків, що касаційну скаргу адвоката Козленка Олексія Миколайовича - представника ОСОБА_1 слід задовольнити частково, а постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2021 змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції мотивувальної частини даної постанови.

Керуючись ст. 341, 345, 349, 350, 351, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу адвоката Козленка Олексія Миколайовича - представника ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року змінити в мотивувальній частині, виклавши її в редакції мотивувальної частини даної постанови.

3. В іншій частині Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіА.В. Жук Н.М. Мартинюк Ж.М. Мельник-Томенко