Справа № 160/16850/21
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2022-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Головко О.В. (доповідач),
суддів: Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,
перевіривши у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року (суддя Олійник В.М.) в адміністративній справі
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спеціалізоване управління «Стройелектромонтаж»
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
Одночасно апелянт просив поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що відповідно до положень статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суддею-доповідачем встановлено, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом 30 листопада 2021 року ухвалено рішення, первинна апеляційна скарга подана 13 січня 2022 року.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 09 березня 2022 року первинну апеляційну скаргу було повернуто у зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху щодо сплати судового збору.
Повторна апеляційна скарга подана 27 травня 2022 року. Апелянт зазначив, що суд, постановляючи ухвалу про повернення первинної апеляційної скарги, не прийняв до уваги та розгляду клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.
Проте суддею-доповідачем встановлено, матеріалами справи підтверджено, що вказане клопотання надійшло до суду 24 березня 2022 року, тобто після постановлення ухвали про повернення апеляційної скарги. Вказані обставини унеможливили розгляд клопотання та надання йому оцінки в ухвалі суду про повернення первинної апеляційної скарги.
Суддя звертає увагу, що ухвала про повернення первинної апеляційної скарги не оскаржувалась апелянтом в касаційному порядку, що свідчить про погодження з висновками, викладеними в останній. Вказане судове рішення набрало законної сили.
Згідно зі статтею 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Таким чином, рішення суду першої інстанції набрало законної сили 09.03.2022, поновлення строку на подання апеляційної скарги суперечить принципу юридичної визначеності.
Суддя-доповідач не знайшов поважними причини пропуску процесуальних строків, оскільки дотримання вимог норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу, невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху у зв`язку з несплатою судового збору не звільняє сторону від такого обов`язку.
Крім того, апелянтом при зверненні до суду з повторною апеляційною скаргою не додано докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги, натомість подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2022 року у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків шляхом надання до суду: письмових пояснень із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами; документа про сплату судового збору у розмірі 3405 грн. 00 коп.
Апелянт отримав вищевказану ухвалу 20 червня 2022 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
На виконання вимог ухвали від апелянта надійшло клопотання, в якому апелянт просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги. В обґрунтування клопотання апелянт зазначає, що Головне управління ДПС у Дніпропетровській області не має можливості провести платежі за платіжними дорученнями про сплату судового збору в строк, встановлений ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2022 року. Щодо неможливості сплати судового збору апелянт зазначає підстави, аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, яким вже було надано оцінку суддею-доповідачем в ухвалі від 14.06.2022.
Вирішуючи клопотання, суд зазначає, що на підтвердження зазначених обставин щодо неможливості сплати судового збору, апелянтом не надано жодного належного доказу.
Крім цього суд звертає увагу, що пунктом 19 Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану № 590 від 09.06.2021, на який посилається апелянт, встановлено черговість здійснення Казначейством та органами Казначейства платежів за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка, при цьому дана норма не містить застереження щодо не здійснення інших платежів, зокрема, зі сплати судового збору.
Також суд зазначає, що відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
З огляду на наведені норми законодавства, вбачається, що судочинство здійснюється в умовах воєнного стану на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Суд зазначає, що жодних змін з питань розстрочення, відстрочення, звільнення від сплати судового збору під час дії воєнного стану не вносилося ані до Кодексу адміністративного судочинства України, ані до Закону України «Про судовий збір».
Отже пояснення апелянта відхиляються судом.
Враховуючи, що апелянтом не надано доказів сплати судового збору, суд доходить висновку про неналежне виконання апелянтом вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху в частині сплати судового збору.
Щодо надання до суду письмових пояснень із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підтвердженням таких обставин належними доказами судом встановлено, що апелянтом подано клопотання, в якому останній зазначає, що запровадження воєнного стану є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.
Вирішуючи питання щодо поновлення строків на апеляційне оскарження, суд зазначає, жодних змін з питань перебігу процесуальних строків під час дії воєнного стану не вносилося до Кодексу адміністративного судочинства України.
Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити скаржник).
Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Питання щодо поновлення строків визначається в кожному конкретному випадку окремо з урахуванням обставин у справі. Судом має бути детально перевірено та встановлено, чим зумовлені причини пропуску процесуальних строків, оскільки право на суд не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, що допускаються, оскільки право на доступ до суду за своєю природою вимагає регулювання державою.
Суд не знаходить поважними причини пропуску процесуальних строків, оскільки дотримання вимог норм процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу.
Більш того, статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено порядок здійснення органами державної влади та органами місцевого самоврядування повноважень в умовах воєнного стану.
Дана норма передбачає, що Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.
Тобто, законом прямо передбачено, що органи державної влади в умовах воєнного стану продовжують здійснювати діяльність відповідно до покладених повноважень.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.
Особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Суд доходить висновку, що причини, зазначені апелянтом щодо пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, не підтверджені належними доказами, а тому клопотання про його поновлення не підлягає задоволенню.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
На підставі викладеного, керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд,
Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з 12 липня 2022 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий - суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров

суддя Т.І. Ясенова