Справа № 308/8770/22
Суддя: Шепетко І. О.
Дата ухвалення: 2022-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.07.2022 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., ознайомившись з адміністративною справою за позовом ОСОБА_1 до Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла вказана позовна заява.

Перевіривши позовну заяви на предмет дотримання вимог встановлених ст. 160, 161 КАС України, судом встановлено, що така подана без додержання вказаних законодавчих норм.

Так, всупереч вимогам ст. 160 КАС України, позивачем невірно зазначене найменування відповідача (Ужгородське районне відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області) та не зазначено відомі номери засобів зв`язку відповідача та офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивачем не зазначено власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім того, всупереч вимогам ч.1 ст. 161 КАС України до примірника позовної заяви для відповідача не надано копій доданих до позовної заяви документів.

Також, всупереч ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви не додано оригінал квитанції про сплату судового збору.

Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18) відступила від висновку, викладеного Верховним Судом України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній справі за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» передбачено, що з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481 грн.

Позивачем у позовній заяві заявлено вимогу про протиправною та скасування постанови про порушення митних правил, однак не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону судом не встановлено. Тому в даному випадку позивачу слід сплатити судовий збір та додати документ, що підтверджує його сплату в сумі 496,20 грн.

Інформацію про платіжні реквізити щодо сплати судового збору можна знайти, зокрема, на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Положеннями ч. 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

При цьому, відповідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні (ч. 3 ст. 121 КАС України).

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з позовної заяви позивачем оскаржується постанова від 26.02.2022, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 126 КУпАП, за те що 21.02.2022 об 01-45 год. в м. Чоп по вул. Приозерній, 139 Ужгородського району керував автомобілем, при цьому будучи позбавленим права керування транспортним засобом згідно рішення Ужгородського міськрайонного суду від 01.06.2021 року.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що існують нововиявлені обставини, а саме набрання законної сили постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.06.2022, згідно якої провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.130 КУпАП було закрито у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення

З огляду на наведене позивач просить поновити строк на оскарження постанови.

Відповідно до положень ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Суд зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Так, суд зазначає, що до нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є: існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об`єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду.

Відповідно до ст. 361 КАС України, судові рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

В той же час, позивач покликається на існування нововиявлених підстав, які виникли після прийняття Старшим інспектором РПП ВП№1 Ужгородського РУП ГУНП постанови про притягненння його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП.

Відтак оскарження постанови та перегляд рішення за новиявленими обставинами мають різні підстави та порядок, поважність пропуску строку звернення з позовною заявою та та підстави перегляду рішення за новивявленими обстиавинами не є тотожними.

Тому суд приходить до висновку, що заначені позивачем обставини не свідчать про поважність пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою.

Крім того, судж звертає увагу, що як випливає з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач був обізнаним про винесення відносно нього постанови серії БАВ №574926 від 21.02.2022, що засвідчується його підписом про отримання копії такої та долучення її до матеріалів справи.

Таким чином, наведені позивачем підстави поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом без надання будь яких доказів суду, слід визнати неповажними.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з наведеним, враховуючи вимоги ст. ст. 123, 169 КАС України, суд зазначає, що позивачу необхідно усунути вищевказані недоліки та подати до суду позовну заяву з усуненими недоліками та з дотриманням вимог ст. ст.160,161 КАС України, в тому числі вказати інші наявні підстави для поновлення строку оскарження постанови.

Після усунення недоліків заяви документи до суду направляти із обов`язковою вказівкою на номер справи та зазначенням прізвища судді, яким постановлена ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.121,123,160,161,169,286,289,294 КАС України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позов ОСОБА_1 до Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Роз`яснити позивачеві право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області І.О. Шепетко