Справа № 320/6678/19
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6678/19 Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Єгорової Н.М.,

суддів Федотова І.В., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Міжгосподарського будівельного об`єднання "Агробуд" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИЛА :

Міжгосподарське будівельне об`єднання "Агробуд" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, у якому просило суд скасувати податкове повідомлення - рішення від 06 червня 2019 року № про нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 71076,71 грн.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Головне управління ДПС у Київській області подало апеляційну скаргу, в якій, зазначаючи про неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та здійснення порушень процесуальних норм, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено правомірно, оскільки в діях позивача наявний склад податкового правопорушення, відповідальність за скоєння якого передбачена п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.

У межах встановленого судом строку відзиву на апеляційну скаргу не надійшло позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України розглянути справу в порядку письмового провадження.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Міжгосподарське будівельне об`єднання "Агробуд" (, Київська область, Богуславський район, м. Богуслав, вул. Стадіонна, буд. 5) зареєстроване в якості юридичної особи з 29 січня 1998 року, номер запису: 0000109, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно акту камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності, своєчасності подання податковій звітності, сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН з податку на додану вартість від 17 травня 2019 року №1216/10-36-55-05/03584728 Міжгосподарським будівельним об`єднанням "Агробуд" були виявлені порушення вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме - перевищення терміну реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі акту перевірки контролюючим органом було прийнято податкове повідомлення - рішення від 06 червня 2019 року № та позивачу були нараховані штрафні санкції в розмірі 71076,71 грн.

Не погодившись з рішення контролюючого органу, позивач 25 червня 2019 року до Державної фіскальної служби України подав скаргу, однак рішенням від 22 серпня 2019 року № -99-11-06-01-ц було відмовлено в її задоволенні.

Не погоджуючись з правомірністю спірного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем були вчинені всі належні та необхідні дії по вчасному поданню та реєстрації податкових накладних, а тому відсутній факт вчинення податкового правопорушення, у зв`язку з чим, відповідальність передбачена п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України до позивача застосована бути не може, адже ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу.

Колегія суддів не може повністю погодитися з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (з наступними змінами та доповненнями в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі - ПК України).

Згідно з пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до пп. 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 ПК України, платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно п.120-1.1 ст. 120 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Отже ПК України визначено обов`язок платника податку зареєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування, та у разі порушення визначених законодавством граничних строків для такої реєстрації застосовуються штрафні санкції.

Водночас, в силу вимог статей 109, 110 ПК України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Платники податків, податкові агенти та/або їх посадові особи несуть відповідальність у разі вчинення порушень, визначених законами з питань оподаткування та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Частиною другою статті 6 Конвенції визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено згідно із законом.

Європейським судом з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року "Справа "Компанія "Вестберґатаксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" зазначено, що загальний характер правових норм, які регулюють питання податкових штрафів, та мета стягнення, яке має водночас і запобіжний, і каральний характер, з достатньою очевидністю вказують на те, що - для цілей статті 6 Конвенції - заявники обвинувачувалися в кримінальному правопорушенні.

Отже, у справі "Компанія "Вестберґатаксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" було застосовано третій критерій тесту Енгеля для визначення випадків, коли йдеться про кримінальне обвинувачення, у розумінні Конвенції, а саме - критерій правових наслідків для адресата.

Таким чином, Європейський суд з прав людини розцінює податкові правопорушення, як різновид кримінального обвинувачення для цілей застосування Конвенції.

Передбачені статтею 120-1 Податкового кодексу України штрафи, за своєю тяжкістю та каральним характером, цілком відповідають санкціям притаманним для застосування за кримінальні правопорушення, відтак наявні всі підстави для застосування частин другої статті 6 Конвенції, яка, у свою чергу, унеможливлює притягнення до відповідальності особи за відсутності вини.

З вищенаведеного, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слід зробити висновок про те, що застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, передбаченої ст. 120-1 Податкового кодексу України, можливе лише за наявності його вини. У свою чергу, відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що в контексті значення поняття "вина" слід виходити з того, що платника податків можна вважати винним, якщо юридичним фактом, що лежить в основі протиправних дій такого платника, є події і фактичні обставини, виникнення яких зумовлено його певними протиправними діями або бездіяльністю. Як наслідок, платник податків вважається винним в порушенні законодавства, якщо він мав можливість для дотримання вимог законодавства, однак не здійснив всіх належних для цього заходів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН.

Пунктом 3 Порядку №1246 визначено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктами 12-13 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис" "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку №1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

З вищенаведених норм чинного законодавства вбачається, що податковий орган у будь-якому випадку зобов`язаний надіслати платнику податку протягом операційного дня одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин.

При цьому, у разі якщо протягом операційного дня (тобто до 20-ї години для направлення) податковим органом не надіслано платнику податків квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається з розрахунку штрафу, штрафні санкції у розмірі 71076,71 грн., були визначені у зв`язку з затримкою реєстрації податкових накладних, а саме:

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №13 на суму ПДВ 48242,00 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №15 на суму ПДВ 13487,16 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 18 березня 2019 року №4 на суму ПДВ 33163,20 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 27 березня 2019 року №7 на суму ПДВ 33333,33 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №16 на суму ПДВ 181931,20 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №12 на суму ПДВ 14659,00 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 06 березня 2019 року №1 на суму ПДВ 53539,60 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 16 днів;

- податкової накладної від 19 березня 2019 року №6 на суму ПДВ 370,00 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 18 березня 2019 року №2 на суму ПДВ 10065,94 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 18 березня 2019 року №3 на суму ПДВ 3421,22 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 18 березня 2019 року №5 на суму ПДВ 73257,47 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 28 березня 2019 року №8 на суму ПДВ 83333,20 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №14 на суму ПДВ 36448,56 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №11 на суму ПДВ 10983,80 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 26 березня 2019 року №17 на суму ПДВ 50000,00 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день;

- податкової накладної від 29 березня 2019 року №10 на суму ПДВ 10991,80 грн., зареєстрованої 16.04.2019, з порушенням граничного терміну реєстрації на 1 день.

Матеріали справи свідчать, що затримка граничного терміну реєстрації наведених вище податкових накладних в ЄРПН, сформованих за другу половину березня 2019 року, на один день відбулась внаслідок затримки контролюючим органом в один день терміну розгляду повідомлення про надання інформації щодо електронного цифрового підпису ЕЦП головного бухгалтера ОСОБА_1 .

Так, повідомлення було направлено в електронному вигляді та відповідно до квитанції № 1 доставлене до Державної фіскальної служби України 12 квітня 2019 року в 15:50:49 (п`ятниця), тобто в межах операційного дня (а.с. 26).

Згідно з пунктом 13 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 06 червня 2017 року № 557 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за № 959/30827 (у редакції, що діяла на дату виникнення спірних правовідносин), процедура розгляду Повідомлення та інформування автора Заяви про приєднання до Договору про обробку Повідомлення здійснюється аналогічно до порядку, визначеного для процедури обробки Заяви про приєднання до Договору.

Відповідно до пункту 8 зазначеного Порядку, контролюючий орган, яким отримано Заяву про приєднання до Договору, розглядає її протягом одного робочого дня.

Зважаючи на викладене, 15 квітня 2019 року позивач мав бути проінформований про обробку повідомлення і мати можливість накласти ЕЦП головного бухгалтера на електронні документи, однак квитанція № 2 про прийняття повідомлення та документа сформована лише 16 квітня 2019 року о 9:35 (а.с.27).

З наведеного слідує, що відповідь контролюючого органу про реєстрацію електронного цифрового підпису головного бухгалтера надійшла до позивача з порушенням строку на розгляд і прийняття рішення, що в свою чергу унеможливило позивачем при складанні електронної накладної накласти на неї електронний підпис та надіслати її до органу ДПС засобами комунікаційного зв`язку саме 15 квітня 2019 року.

Що ж стосується реєстрації податкової накладної від 06 березня 2019 року №1 на суму ПДВ 53539,60 грн., то колегія суддів звертає увагу на наступне.

Так, згідно інформаційних систем ДПС 12 квітня 2019 року о 15:39:54 від підприємства МБО "АГРОБУД" до Єдиного реєстру податкових накладних було надіслано податкову накладну №1 від 06 березня 2019 року. Згідно результатів обробки зазначено: Документ не прийнято. Виявлені помилки: Невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису - особа: ОСОБА_1 .

У зв`язку з чим МБО "Агробуд" 12 квітня 2019 року о 15:50:49 було надіслано Повідомлення про надання інформації щодо електронного цифрового підпису, стосовно ОСОБА_1 - головного бухгалтера, відповідь надійшла згідно Квитанції №2 16 квітня 2019 року о 0:07:07 Повідомлення про реєстрацію електронного цифрового підпису.

Як вже було зазначено вище, відповідь контролюючого органу про реєстрацію електронного цифрового підпису головного бухгалтера надійшла до позивача з порушенням строку на розгляд і прийняття рішення на один день.

Відтак колегія суддів вважає, що твердження контролюючого органу, що податкова накладна від 06 березня 2019 року №1 на суму ПДВ 53539,60 грн., зареєстрована з порушенням граничного терміну реєстрації на 16 днів та у зв`язку з чим позивачу були нараховані штрафні санкції в розмірі (20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування) - 10707,92 грн. є необгрунтованим зважаючи на викладене.

Порушення контролюючим органом в один день терміну розгляду повідомлення про надання інформації щодо електронного цифрового підпису ЕЦП головного бухгалтера ОСОБА_1 унеможливило позивача при складанні електронної накладної накласти на неї електронний підпис та надіслати її до органу ДПС засобами комунікаційного зв`язку саме до 16 квітня 2019 року, оскільки з цієї дати штраф збільшується до 20 відсотків у разі порушення строку реєстрації податкової накладної від 16 до 30 календарних днів.

Колегія суддів зазначає, що можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених ст. 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.

Таким чином, зважаючи на вчинення відповідних дій позивача 12 квітня 2019 року та порушення контролюючим органом строку на розгляд і прийняття рішення, на платника податку на додану вартість підлягає накладенню штрафу за порушення строку реєстрації податкової накладної від 06 березня 2019 року №1 на суму ПДВ 53539,60 грн. у розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів, тобто у розмірі 5353, 96 грн.

Проаналізувавши вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Київській області № від 06 червня 2019 року винесено правомірно лише в чатині накладення штрафу у розмірі 5353, 96 грн. за порушення строку реєстрації податкової накладної від 06 березня 2019 року №1 до 15 календарних днів.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при ухваленні рішення неправильно застосував норми матеріального права, що стало підставою для неправильного вирішення справи в частині позовних вимог. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області - задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2021 року - скасувати в частині скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 06 червня 2019 року № в частині нарахування штрафу в розмірі у розмірі 5353,96 грн.

У скасованій частині прийняти нове рішення, яким у задоволені адміністративного позову Міжгосподарського будівельного об`єднання "Агробуд" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

В іншій частині рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку