Справа № 380/26126/21
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2022-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2022 року справа №380/26126/21 зал судових засідань №11

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Лєбєдєва Д.Ю.,

представника позивача Шокала В.С.,

представника відповідача Твердохліб І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові у порядку загального позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Анві-Захід до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень

встановив:

І. Стислий виклад позицій учасників справи

до Львівського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю Анві-Захід , місцезнаходження: 80100, м. Червоноград, вул.Головна, 13А (далі позивач, ТзОВ «Анві-Захід») до Львівської митниці , місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул.Костюшка Т., буд.1 (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості від 20.10.2021 №UA209000/2021/700080/2; від 05.11.2021 №UA209000/2021/700131/2; від 05.11.2021 №UA209000/2021/700132/2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач надав контролюючому органу усі необхідні документи на підтвердження митної вартості задекларованих товарів, передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України (далі МК України). Позивач зазначає, що відповідно до вимог частини 3 статті 53 МК України митний орган вправі виставляти декларанту письмову вимогу про необхідність подачі додаткових документів у 10-ти денний строк лише у трьох випадках: 1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; 2) якщо наявні ознаки підробки цих документів; 3) якщо ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Проте, в оскаржених рішеннях про коригування митної вартості жодна із зазначених умов, необхідних для витребування додаткових документів, не зазначена.

Зауваження до задекларованого позивачем товару та його митної вартості є безпідставними. Так, відповідач наполягає на необхідності розмежування витрат на транспортування до та після ввезення вантажу на митну територію України, хоча нормативно здійснення такого не передбачено. Крім того, митний орган звертає увагу на не зазначення позивачем розміру витрат на страхування без з`ясування того факту, що страхування товару у спірному випадку не здійснювалось.

Помилковими, на думку позивача, є твердження відповідача про порушення заповнення накладних CMR, а саме відсутність відомостей у графі 14. Зазначає, що з аналізу поданих до митного контролю накладних CMR вбачається наявність необхідних штампів. Водночас, обов`язкове проставлення печаток та підписів Конвенція про Договір міжнародного дорожнього перевезення вантажів (КДПВ) (Женева, 19.05.1956) не передбачає. Крім того, вказане порушення не свідчить про наявність у поданих до митного контролю документах розбіжностей, адже розбіжність повинна бути між декількома документами, чи про наявність у цих документах ознак підробки, адже відсутнє рішення відповідного органу, що свідчило б про підробку документів.

Позивач вважає, що відповідач помилково наполягає на необхідності подання до митного оформлення фактур-проформ, на які міститься посилання у банківських платіжних документах. Зазначає, що вказані фактури-проформи є попередніми рахунками, виставленими продавцем на оплату товару. Сума в них узгоджена продавцем та покупцем, а відтак згодом були видані рахунки-фактури, які і подавались первинно до митного оформлення. Вказані фактури-проформи подавались декларантом після прийняття оскаржуваних рішень із заявами відповідно до статті 55 МК України. Позивач звертає увагу на те, що вартість упаковки і тари входить у вартість товару, тому окремо не відображається. Жодних розбіжностей в частині визначення вартості товару у поданих позивачем до митного оформлення документах немає.

Також позивач зазначає, що згідно з пунктом 2 частини 3 статті 64 МК України митна вартість імпортних товарів визначається на підставі системи, яка передбачає прийняття для митних цілей нижчої з двох альтернативних вартостей. Водночас, відповідач при визначенні митної вартості відповідного товару обрав значно вищу митну вартість, ніж мінімальну, що зазначена на сайті Держмитслужби в аналітичних розрізах митної вартості, при цьому, що в базах даних митниці існували відомості про оформлення такого ж товару за нижчою вартістю. У кожному з випадків у базах даних Держмитслужби є інформація про митне оформлення відповідних товарів, що є суттєво нижчою як від тої, що була задекларована позивачем, так і від тої, що була визначена митницею в оскаржуваних рішеннях.

З урахуванням викладеного, на думку позивача, відповідач протиправно здійснив коригування, безпідставно та вибірково, обираючи вартість за одиницю товару значно вищу, ніж зазначених в базах даних митниці.

14.04.2022 від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечує повністю. Відзив обґрунтований правомірністю оскаржених рішень про коригування митної вартості задекларованого позивачем товару. Зазначає, що під час митного контролю опрацьовано інформацію, що міститься у товаросупровідних документах, та встановлено такі порушення: 1) рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 02.11.2021 №2/2021 не містить розподілу витрат транспортування до та після ввезення вантажу на митну територію України; 2) не подано фактури-проформи, зазначені у банківських платіжних документах; 3) у розділі 2 договору №МЕВ/2021/3 від 04.01.2021 визначено, що ціну товару включають: вартість товару, упаковки і маркування. Водночас, у розділі 5 вказаного договору передбачено, що вартість упаковки і тари входить у вартість товару; 4) рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг №2/2021 від 02.11.2021 та договір перевезення від 01.11.2021 не містить відомостей про страхування товару; 5)прейскурант (прайс-лист) виробника не є належним доказом підтвердження митної вартості товару. З огляду на неподання декларантом документів відповідно до переліку, визначеного у частинах 2, 3 статті 53 МК України, відповідач не визнав митну вартість товару, задекларовану позивачем та правомірно здійснив її коригування.

18.04.2022 від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначає, що відповідач допускає вільне трактування статті 54 МК України, а саме частково цитує положення пункту 2 частини 5 вказаної статті, залишаючи поза увагою те, що митний орган наділений правом письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 вказаного Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості лише у випадках, встановлених МК України. Також представник позивача звертає увагу на те, що судова практика Верховного Суду у 2018-2021 роках базується на позиції про безпідставність коригування митної вартості при ввезенні товарів на митну територію України, у разі відсутності визначених у частині 3 статті 53 МК України випадків, під час здійснення контролю документів щодо імпортованих товарів.

Крім того, зазначає про безпідставність застосування митним органом Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні митного контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом від 01.07.2021 №476, які не є нормативно-правовим актом в розумінні статті 117 Конституції України, оскільки не пройшли реєстрацію в Міністерстві юстиції України, а відтак не є джерелом права відповідно до частини 2 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила, просила суд у задоволенні позову відмовити повністю.

ІІ. Рух справи

Ухвалою від 05.01.2022 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 02.02.2022 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження справі.

Ухвалою від 20.04.2022 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Заходи забезпечення позову та доказів, у тому числі шляхом їх витребування, не вживались.

ІІІ. Фактичні обставини справи

ТзОВ «Анві-Захід» та компанія SIGNAL MEBLE spolska z ograniczona odpowiedzialnoscia Sp. k. уклали Контракт №МЕВ/2021/3 від 04.01.2021, предметом якого є зобов`язання Продавця підготувати поставки товару (меблі, меблі для офісу, меблі для готелів, меблеві аксесуари, предмети дизайну), а покупець зобов`язується забрати і оплатити поставлений товар.

Згідно з рахунком-фактурою (інвойсом) № F/КЕХ/21/100036 від 29.10.2021 покупець (позивач) придбав у продавця товар, загальною вартістю товару 37984,15 польських злотих за передоплатою.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 05.11.2021 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № UA209160/2021/013415, у якій заявив до митного оформлення імпортний товар меблі, з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

Одночасно, позивач до митного контролю, разом з митною декларацією №UA209160/2021/013415 надав документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: Б/н від 27.10.2021 (пакувальний лист); F/КЕХ/21/100036 від 29.10.2021 (рахунок-фактура); Б/н від 03.11.2021 (CMR); PL/MF/AL 0504066; PL/MF/AL 0504065 (сертифікати про походження товару); платіжний документ № 68 від 01.10.21; 2/2021 від 02.11.2021 (рахунок на перевезення); зовнішньоекономічний контракт №МЕВ/2021/3 від 04.01.2021; Договір-замовлення №38 від 01.11.2021; Лист б/н від 26.01.2021; 9610: експортна декларація MRN 21PL341010Е0364304 від 03.11.2021.

За наслідками опрацювання наданих документів митниця повідомила декларанта про необхідність подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до частини 2-3 статті 53 та МК України: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові/податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок-фактура, оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг); якщо здійснювалось страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У свою чергу, позивач повідомив митницю про те, що станом на 05.11.2021 для підтвердження митної вартості товарів, надав усі документи, передбачені частиною 2 статті 53 МК України, а саме: рахунок фактуру № F/ KEX/21/100036 від 29.10.2021; автотранспортну накладну № Б/н від 03.11.2021; банківський платіжний документ № 68 від 01.11.2021; рахунок за перевезення №2/2021 від 02.11.2021; контракт ЗЕД №MEB/2021/3 від 04.01.2021; договір-замовлення на перевезення № 38 від 01.11.2021; експортну декларацію MRN 21PL341010E0364304 від 03.11.2021.

Додатково позивач надав відповідачу довідкові ціни з Інтернет-джерел.

Також декларант зазначив, що на підставі наданих (початково та додатково) документів, та у розумінні пункту 6 частини 2 статті 255 МК України, позивач просить припинити перебіг терміну, визначеного частиною 3 статті 53 МК України і прийняти рішення про здійснення подальшого митного оформлення товару за ціною угоди (підтвердити митну вартість) та зазначив, що більше від декларанта документи надаватись не будуть.

05.11.2021 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів №/2021/700132/2, в графі 33 якого вказано: «Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МК України здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Під час розгляду документів виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «Меблі» в асортименті, на умовах поставки FCA- PL- Ostrowiec Sw. Відповідно до положень Інкотермс 2010, термін FCA (Free Carrier (... named place) Франко перевізник (... назва місця) означає, що продавець доставить товар, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Відповідно до частини 10 статті 58 МК України до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, Порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до |частини другої статті 53 МК України згідно із заявленими умовами поставки, для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 02.11.2021 № 2/2021, та договір про перевезення від 01.11.2021 № Договір-замовлення № 38 не містять відомостей про такі витрати, а саме відомості про страхування та експедиційні витрати. Поданий до митного оформлення рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 02.11.2021р. № 2/2021 містить інформацію лише про загальну суму транспортування, без розподілу на витрати до та після ввезення вантажу на митну територію України. У розділі такого документу «Вартість послуг» відсутня інформація (відстань, вага та ТСД), на підставі якої розподілені витрати на транспортування. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 МК України. У поданій до митного оформлення CMR від 03.11.2021 № б/н відсутні відомості у графі 14, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956) та Закону України "Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів" від 01.08.2006 №57-V. До митного оформлення подано банківський платіжний документ від 01.11.2021 № 68, що містить посилання на фактуру-проформу від 29.10.2021 № OF/1/21/100120, яка до митного оформлення не подавалась. За умовами договору від 04.01.2021 № MEB/2021/3 розділом 2 визначено, що в ціну товару включають: вартість товару, упаковки і маркування. Розділом 5 згаданого контракту визначено, що вартість упаковки і тари входить у вартість товару. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. Довідкові ціни з інтернет-джерел не надавались. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (проформу, видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість Товару або сировини. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини 6 статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно зі статею 57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме метод 2а (стаття 59 МК України) та методу 26 (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) Товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Застосовано метод 2 ґ (стаття 64 МК України). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість таких товарів: товар №1 - МД від 18.10.2021 № UA100 140/2021/372130 |митна вартість становить 4,81 дол. США за кг».

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформила Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2021/000208.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 05.11.2021 №UA209000/2021/700132/2.

На виконання вимог Рішення про коригування позивач подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер 209160/2021/013474. За такою митною декларацією позивач сплатив податків на суму 50898,74 грн (інформація відображена у графі В митної декларації).

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити позивач при оподаткуванні товару та сплатив, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 1 412,95 грн.

Митний орган у рішенні про коригування митної вартості від 05.11.2021 №UA209000/2021/700132/2 зазначав вартість за одиницю товару під кодом (товар №1/1) 19,1438 польських злотих.

Суд встановив, що позивач та компанія HALMAR spolska z ograniczona odpowiedzialnoscia Sp. k. уклали Контракт №UA/2020/1 від 20.11.2020, предметом якого є зобов`язання Продавця підготувати поставку товару (меблі, меблі для офісу, меблі для готелів, меблеві аксесуари, предмети дизайну), а покупець забрати і оплатити поставлений товар.

Згідно з рахунком-фактурою (інвойсом) № (S) FSE-296/21/EX від 13.10.2021 покупець придбав у продавця товар, загальною вартістю товару 92134,57 польських злотих, за даним інвойсом здійснювалась передплата.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 15.10.2021 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № UA209160/2021/012250, відповідно до якої заявлено до митного оформлення імпортний товар меблі, з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

Позивач до митного контролю, разом з митною декларацією №UA209160/2021/012250 надав документи, які місять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: (S) FSE-296/21/EX від 13.10.2021 (рахунок-фактура); Б/н від 13.10.2021 (CMR); специфікація №(S) FSE-296/21/EX від 13.10.2021; EUR.1 №PL/MF/AR 0157172 (сертифікат про походження товару); платіжний документ № 64 від 12.10.21; 1/2021 від 13.10.2021 (рахунок на перевезення); б/н прейскурант від 09.04.2021; зовнішньоекономічний контракт №UA/2020/1 від 20.11.2020; договір-замовлення №36 від 12.10.2021; лист б/н від 09.01.2021; експортну декларацію MRN №21PL402010E1566764 від 13.10.2021.

За наслідками опрацювання вказаних документів митниця повідомила позивача про необхідність подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до частин 2-3 статті 53 та МК України: додаток до зовнішньоекономічного договору; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові/податкові накладні); документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалось страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про сплату посередницьких послуг, пов`язаних з виконанням умов договору; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

Позивач повідомив митницю про те, що станом на 19.10.2021 для підтвердження митної вартості товарів, позивач надав всі документи, передбачені частиною 2 статті 53 та МК України, а саме: рахунок-фактура (S)FSE-296/21/EX від 13.10.2021; автотранспортна накладна № Б/н від 13.10.2021; банківський платіжний документ № 64 від 12.10.2021; рахунок за перевезення № 1/2021 від 13.10.2021; прайс-лист б/н від 09.04.2021; контракт ЗЕД № UA/2020/1 від 20.11.2020; договір-замовлення на перевезення № 36 від 12.10.2021; еккспортна декларація MRN №21PL402010E1566764 від 13.10.2021.

Додатково позивач надав довідкові ціни з Інтернет-джерел та видаткові накладні.

Також позивач зазначив, що на підставі наданих (початково та додатково) документів, та у розумінні пункту 6 частини 2 статті 255 МК України, позивач просить припинити перебіг терміну, визначеного частиною 3 статті 53 МК України і прийняти рішення про здійснення подальшого митного оформлення товару за ціною угоди (підтвердити митну вартість) та зазначив, що більше від декларанта документи надаватись не будуть.

20.10.2021 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів №2021/700080/2, в графі 33 якого вказала: «Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. Під час розгляду документів виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «Меблі металеві (столи, журнальні столики); меблі для сидіння - крісла, які обертаються; меблі металеві, що використовуються в установах; меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат; меблі дерев`яні, типу спальні;» на умовах поставки FCA- PL- Stalowa Wola. Відповідно до положень Інкотермс -2010, термін FCA (Free Carrier (... named place) Франко перевізник (... назва місця) означає, що продавець доставить товар, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Відповідно до частини 10 статті 58 МК України до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої статті 53 МК України згідно із заявленими умовами поставки для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка фактури. Поданий до митного оформлення рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг від 13.10.2021 №1/2021 містить інформацію про загальну суму транспортування, без розподілу на витрати до та після ввезення вантажу на митну територію України. Договір на перевезення від 12.10.2021 №9 Договір-замовлення №36 не містить всіх відомостей про такі витрати, а саме відомості про страхування. У розділі документу |«Маршрут» вказано лише місце відправлення та призначення, без зазначення конкретного маршруту (ваги та ТСД), на підставі якого розподілені витрати на транспортування. У поданій до митного оформлення CMR від 13.10.2021 № б/н відсутні відомості у графі 14, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева,19травня 1956) та Закону України "Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів" від 01.08.2006 №957-V. До митного оформлення подано банківський (платіжний документ від 12.10.2021 № 64, що містить посилання на фактуру-проформу від 11.10.2021 № FSEP-336/21/FEP/PS, яка до митного оформлення не подавалась. За умовами договору від 20.11.2020 № UA/2020/1 розділом 2 визначено, що в ціну товару включають: вартість товару, упаковки і маркування. Розділом 5 даного контракту визначено, що вартість упаковки і тари входить у вартість товару. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Поданий до митного оформлення прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 09.04.2021 № б/н стосується цін товару на умовах поставки EXW, тому не може бути використаний для |підтвердження митної вартості товару що оцінюється. Копія митної декларації країни відправлення від 13.10.2021 №MRN 21PL402010E1462422, заявлена у графі 44 МД, до митного оформлення не подавалася. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-3 статті 53 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: додатки до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару(видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг ); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини 6 статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно з статею 57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 26 (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Застосовано метод 2ґ (стаття 64 МК України). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість таких товарів: товар №2 - МД від 14.10.2021 № UA500020/2021/215980 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №5 - МД від 18.10.2021 № UA205140/2021/72808 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №6 - МД від 16.10.2021 № UA500150/2021/205398 митна вартість становить 4,01дол. США за кг; товар №7 - МД від 04.10.2021р. UA500110/2021/208388 митна вартість становить 4,02 дол. США за кг; товар №8 - МД від 01.10.2021 №UA209140/2021/101351 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №9 - МД від 09.10.2021р. №UA500110/2021/208871 митна вартість становить 4,02 дол. США за кг; товар №11 - МД від 11.10.2021 № UA400040/2021/12614 митна вартість становить 4,81дол. США за кг; товар №12 - МД від 01.10.2021р. №UA100110/2021/719032 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг».

Львівська митниця відмовида у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформила Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2021/00149.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 20.10.2021 №UA209000/2021/700080/2.

На виконання вимог Рішення про коригування позивач подав нову митну декларацію, якій присвоєно номер 209160/2021/012508. За вказаною митною декларацією позивач сплатив податків у сумі 124271,62 грн.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити при оподаткуванні товару та сплатив, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 12 697,15 грн.

При вирішенні питання про коригування митної вартості від 20.10.2021 №UA209000/2021/700080/2 відповідач зазначав про таку вартість за одиницю товару:

під кодом (товар №2/1) 4,0100 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,02 USD, за вересень 2021 0,88 USD., за жовтень 2021 1,65 USD;

під кодом (товар №5/1) 4,0100 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,50 USD., за вересень 2021 1,90 USD., за жовтень 2021 1,90 USD;

під кодом (товар №6/1) 4,0100 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,27 USD., за вересень 2021 0,91 USD., за жовтень 2021 1,63 USD;

під кодом (товар №7/1) 4,0200 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,20 USD., за вересень 2021 1,23 USD., за жовтень 2021 1,24 USD

під кодом (товар №8/1) 4,8100 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,15 USD., за вересень 2021 0,90 USD., за жовтень 2021 1,06 USD;

під кодом (товар №9/1) 4,0200 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 2,25 USD., за вересень 2021 2,24 USD., за жовтень 2021 2,23 USD;

під кодом (PL) (товар №11/1) 4,8100 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,48 USD., за вересень 2021 1,15 USD., за жовтень 2021 1,15 USD;

під кодом (CN) (товар №12/1) 4,0100 USD, проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 2,40 USD, за вересень 2021 1,90 USD, за жовтень 2021 2,19 USD.

Відповідно до вказаного Контракту №UA/2020/1 від 20.11.2020 та згідно з рахунком-фактурою (Інвойсом) № (S) FSE-313/21/EX від 13.11.2021 покупець (позивач) придбав у продавця товар, загальною вартістю товару 80004,43 польських злотих, за даним інвойсом здійснювалась передоплата.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару 05.11.2021 подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № UA209160/2021/013414, у якій заявлено до митного оформлення імпортний товар меблі, з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації.

Одночасно, позивач до митного контролю надав документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації: (S) FSE-313/21/EX від 03.11.2021 (рахунок-фактура); Б/н від 03.11.2021 (CMR); специфікація №(S) FSE-313/21/EX від 03.11.2021; EUR.1 №PL/MF/AR 0157177 (сертифікат про походження товару); платіжний документ № 67 від 01.11.21; 2/2021 від 02.11.2021 (рахунок на перевезення); б/н прейскурант від 09.04.2021; зовнішньоекономічний контракт №UA/2020/1 від 20.11.2020; договір-замовлення №38 від 01.11.2021; лист б/н від 09.01.2021; експортна декларація MRN 21PL402010Е1695053 від 04.11.2021.

За наслідками опрацювання вказаних документів митниця повідомила позивача про необхідність подання додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до частин 2-3 статті 53 та МК України: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (фактуру-проформу, видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок-фактура, оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалось страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Позивач повідомив митницю про те, що станом на 05.11.2021 для підтвердження митної вартості товарів, позивач надав усі документи, передбачені частиною 2 статті 53 та МК України, а саме: рахунок-фактуру (S) FSE-313/21/EX від 03.11.2021; автотранспортну накладну № Б/н від 03.11.2021; банківський платіжний документ № 67 від 01.11.2021;% рахунок за перевезення № 2/2021 від 02.11.2021; прайс-лист б/н від 09.04.2021; контракт ЗЕД № UA/2020/1 від 20.11.2020; договір-замовлення на перевезення № 38 від 01.11.2021; експортну декларацію MRN 21PL402010Е1695053 від 04.11.2021.

Додатково позивач надав довідкові ціни з Інтернет-джерел.

Також позивач зазначив, що на підставі наданих (початково та додатково) документів, та у розумінні пункту 6 частини 2 статті 255 МК України, позивач просить припинити перебіг терміну, визначеного частиною 3 статті 53 МК України і прийняти рішення про здійснення подальшого митного оформлення товару за ціною угоди (підтвердити митну вартість) та зазначив, що більше від нього документи надаватись не будуть.

05.11.2021 Львівська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/700131/2, в графі 33 якого вказано: «Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МК України здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Під час розгляду документів виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «Меблі металеві (столи, журнальні столики); меблі для сидіння, для столових та житлових кімнат; меблі, що використовуються в установах;» на умовах поставки FCA. PL Stalowa Wola. Відповідно до положень Інкотермс -2010, термін FCA (Free Carrier (... namеd place) Франко перевізник (... назва місця) означає, що продавець доставить товар, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Відповідно до частини 10 статті 58 МК України до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої статті 53 МК України, згідно з заявленими умовами поставки, для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил і заповнення» для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, Інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 02.11.2021 № 2/2021, та договір про перевезення від 01.11.2021, Договір-замовлення № 38 не містять відомостей про такі витрати, а саме відомості про страхування та експедиційні витрати. Поданий до митного оформлення рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 02.11.2021 № 2/2021 містить інформацію лише про загальну суму транспортування, без розподілу на витрати до та після ввезення вантажу на митну територію України. У розділі даного документу «Вартість послуг» відсутня інформація (відстань, вага та ТСД), на підставі якої розподілені витрати на транспортування. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 МК України. У поданій до митного оформлення CMR від 03.11.2021 № б/н відсутні відомості у графі 14, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956) та Закону України "Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів" від 01.08.2006 №57-V. До митного оформлення подано банківський платіжний документ від 01.11.2021 № 67, що містить посилання на фактуру-проформу від 28.10.2021 № FSEP-364/21/FEP/PS, яка до митного оформлення не подавалась. За умовами договору від 20.11.2020 № UA/2020/1 визначено, що в ціну товару включають: вартість товару, упаковки і маркування. Розділом 5 даного контракту визначено, що вартість упаковки і тари входить у вартість товару. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей що підтверджують числові значення таких складових ціни товару. Поданий до митного оформлення прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 09.04.2021 № б/н стосується цін товару на умовах поставки EXW, тому не може бути використаний для підтвердження митної вартості товару що оцінюється. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Довідкові ціни з інтернет-джерел не надавались. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 25 статті 58 МК України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: за наявності - Інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (фактуру проформу, видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини 6 статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України, заявлену митну вартість не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно з статею 57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 26 (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Застосовано метод 2 ґ (стаття 64 МК України). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість таких товарів: товар №2 - МД від 14.10.2021р. № UA500020/2021/215980 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №4 - МД від 16.10.2021р. №UA500150/2021/205398 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №5 - МД від 22.10.2021 № UA110020/2021/10718 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №6 - МД від 14.10.2021 № UA205140/2021/71816 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №7 МД від 11.10.2021 UA400040/2021/12614 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №11 - МД від 06.09.2021 №UA100110/2021/717683 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг».

Львівська митниця відмовила у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформила Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2021/000207.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте митницею рішення про коригування митної вартості товарів від 05.11.2021 UA209000/2021/700131/2.

На виконання вимог Рішення про коригування позивач нову митну декларацію, якій присвоєно номер 209160/2021/013473. За вказаною митною декларацією позивач сплатив податків на суму 106503,63 грн.

Як наслідок різниця між сумою митних платежів, що повинен був сплатити при оподаткуванні товару та сплатив позивач, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, становить 8 082,96 грн.

Митний орган у рішенні про коригування митної вартості від 05.11.2021 №UA209000/2021/700131/2 зазначав вартість за одиницю товару:

під кодом CN (товар №2/1) 15,9598 польських злотих (Станом на дату винесення оскаржуваного рішення за крос-курсом дорівнює 3,89 доларам США), проте згідно аналітичних розрізів митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,02 USD., за вересень 2021 0,88 USD, за жовтень 2021 1,65 USD;

під кодом CN (товар №4/1) 15,9598 польських злотих (Станом на дату винесення оскаржуваного рішення за крос-курсом дорівнює 3,89 доларів США), проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,27 USD., за вересень 2021 0,91 USD, за жовтень 2021 1,63 USD;

під кодом CN (товар №5/1) 15,9598 польських злотих (Станом на дату винесення оскаржуваного рішення за крос-курсом дорівнює 3,89 доларів США), проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 2,25 USD., за вересень 2021 2,24 USD, за жовтень 2021 2,23 USD;

під кодом CN (товар №6/1) 15,9598 польських злотих (Станом на дату винесення оскаржуваного рішення за крос-курсом дорівнює 3,89 доларів США), проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,42 USD., за вересень 2021 1,65 USD, за жовтень 2021 1,44 USD;

під кодом PL (товар №7/1) 19,1438 польських злотих (Станом на дату винесення оскаржуваного рішення за крос-курсом дорівнює 4,66 доларів США), проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,15 USD., за вересень 2021 0,90 USD, за жовтень 2021 1,06 USD;

під кодом UA (товар №11/1) 15,9598 польських злотих (Станом на дату винесення оскаржуваного рішення за крос-курсом дорівнює 3,89 доларів США), проте згідно з аналітичними розрізами митної вартості (на сайті bi.customs.gov.ua, дані з якого побудовані на даних Держмитслужби) мінімальна митна вартість такого товару за серпень 2021 року становила 1,33 USD., за вересень 2021 1,26 USD, за жовтень 2021 1,23 USD.

У зв`язку з незгодою із прийнятими рішеннями про визначення митної вартості, усі перелічені митні декларації, що подавалися декларантом позивача після оскаржуваних рішень про коригування митної вартості були подані в порядку статті 55 Митного кодексу України.

В подальшому, у 80-ти денний термін позивач подав на ім`я начальника Львівської митниці заяви від 09.12.2021 б/н, в яких задля прийняття рішення щодо повернення донарахованих коштів позивачем надав додаткові документи, які підтверджують заявлену митну вартість по МД 209160/2021/013473, 209160/2021/012508, 209160/2021/013474: фактуру-проформу від 28.10.2021р. № FSEP-364/21/FEP/PS, що була виставлена згідно контракту №UA/2020/1 від 20.11.2020; два листи від компанії HALMAR від 02.11.2021 з перекладом; фактуру-проформу від 11.10.2021р. № FSEP-336/21/FEP/PS, що була виставлена згідно з контрактом №UA/2020/1 від 20.11.2020; експортну декларацію №21PL402010E1566764 від 13.10.2021; фактуру-проформу від 29.10.2021 №OF/1/21/100120, що була виставлена згідно контракту №МЕВ/2021/3 від 04.01.2021; лист від компанії SIGNAL MEBLE від 20.10.2021 з перекладом.

У відповідь на ці заяви Львівська митниця зазначила, що під час розгляду наданих до митного оформлення документів виявлено розбіжності, які викладені у гр.33 Рішення про коригування митної вартості від 05.11.2021 №/2021/700132/2, від 05.11.2021 №/2021/700131/2, від 20.10.2021 №/2021/700080/2. Вказані розбіжності, на думку митного органу, позичав не усунув.

З огляду на викладене та відповідно до статті 55 МК України Львівська митниця відмовила у скасуванні та залишила без змін рішення про коригування митної вартості №/2021/700132/2 від 05.11.2921, №/2021/700131/2 від 05.11.2921, №/2021/700080/2 від 20.10.2021.

Не погоджуючись з вказаними рішеннями про коригування митної вартості позивач звернувся з відповідним позовом до суду.

ІV. Позиція суду

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України від 28.06.1991 №254к/96-ВР визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

На підставі означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

У межах повноважень означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

У спосіб означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен

Статтею 49 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні.

При цьому потрібно зауважити, що митним законодавством передбачена ціла система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

При цьому, пріоритетним до застосування є саме основний метод. Це у свою чергу обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару.

Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи закріплені приписами пункту другого частини першої статті 57 МК України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів. Про субсидіарний характер застосування другорядних методів свідчить зміст положень частини третьої статті 58 МК України.

Відповідно до положень частини першої статті 58 МК України основний метод визначення митної вартості товарів застосовується у випадку дотримання наступних умов: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

При цьому важливо відмітити, що основний метод, не застосовується у таких випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (відповідно до частини другої статті 58 МК України). Кожен із вказаних випадків може бути як самостійною підставою для незастосування основного методу, так й розглядатися в їх сукупності.

Згідно із частиною другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 МК України.

За правилами частини третьої статті 58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 вказаного Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених вказаним Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Тобто, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 вказаного Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Саме в рамках приписів частини другої статті 53 МК України отримує свою безпосередню формалізацію перелік основних документів для підтвердження належності: а) визначення митної вартості товарів; б) обрання методу визначення митної вартості товарів.

Відповідно до частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Зі змісту статті 53 МК України слідує, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондує й положенням частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Перелік документів що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості визначає стаття 53 МК України, а саме такими документами визначено: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 МК України, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Суд встановив, що позивач подав всі наявні документи, що визначає частина 2 статті 53 МК України.

Разом з тим, частина 3 статті 53 МК України надає можливість митниці виставляти декларанту письмову вимогу про необхідність подачі додаткових документів у 10-ти денний строк лише у трьох випадках: 1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; 2) якщо наявні ознаки підробки цих документів; 3) якщо ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вказані обставини є виключними підставами для витребування додаткових документів. Водночас тлумачення таких підстав контролюючим органом без належного обґрунтування є протиправним.

Суд зазначає, що в оскаржених рішеннях про коригування митної вартості не зазначено: які в поданих до митного контролю документах містяться розбіжності, що мають вплив на правильність визначення митної вартості; які ознаки підробки наявні у цих документах, і з чого це вбачається; яких відомостей не міститься у документах, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Загалом у всіх оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості відповідач зазначив такі підстави для їх прийняття:

1) поданий до митного оформлення рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг містить інформацію про загальну суму транспортування, без розподілу на витрати до та після ввезення вантажу на митну територію України.

Оцінюючи вказану підставу суд зазначає, що чинним законодавством не передбачено розподіл таких витрат до кордону та після. При обґрунтуванні вказаного порушення відповідач в оскаржених рішеннях не посилається на жоден нормативно-правовий акт.

Крім того, суд бере до уваги, що рахунки про надання транспортно-експедиційних послуг містять всю необхідну інформацію, включаючи пункти відправлення та призначення (маршрут), інформацію про вартість послуг та інші необхідні реквізити.

2) договір на перевезення не містить всіх відомостей про такі витрати, а саме відомості про страхування. У розділі даного документу «Маршрут» вказано лише місце відправлення та призначення, без зазначення конкретного маршруту (ваги та ТСД), на підставі якого розподілені витрати на транспортування.

Суд встановив, що згідно з договорами перевезення страхування не здійснювалось, відтак такі відомості зазначатись не могли. Що ж самого маршруту, то достатньою є вказівка початкову та кінцеву точку, що і становить саме поняття маршруту.

Суд погоджується з твердженнями позивача про те, що дороги, по яких повинні слідувати транспортні засоби не обов`язково повинні вноситися у договір на перевезення, та вибираються перевізником в залежності від якості доріг, їх завантаженості тощо.

3) у поданій до митного оформлення CMR від 13.10.2021 № б/н відсутні відомості у графі 14, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956) та Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів" від 01.08.2006 №57-V.

Основним документом, що регулює міжнародні автомобільні перевезення вантажів, є Конвенція про Договір міжнародного дорожнього перевезення вантажів (КДПВ) (Женева, 19.05.1956) (далі Конвенція КДПВ). CMR це міжнародна товарно-транспортна накладна, це бланк, що самокопіюється, форма якого не уніфікована і в різних країнах може суттєво відрізнятися.

З аналізу поданих до митного контролю CMR вбачається наявність необхідних штампів. Водночас обов`язкове проставлення печаток та підписів Конвенція КДПВ не передбачає.

Крім того, твердження відповідача про порушення заповнення CMR не свідчать про наявність у поданих до митного контролю документах розбіжностей, адже розбіжність повинна бути між декількома документами, чи про наявність у цих документах ознак підробки, адже відсутнє рішення відповідного органу, що свідчило б про підробку документів. Також не вказано, яких відомостей не міститься у документах, що підтверджують саме числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

4) до митного оформлення позивач подав банківські платіжні документи, що містять посилання на фактури-проформи, які до митного оформлення не подавалась.

Суд зазначає, що вказані фактури-проформи є попередніми рахунками, виставленими продавцем на оплату товару. Сума в них узгоджена продавцем та покупцем, а відтак згодом видані рахунки-фактури, які і подавались первинно до митного оформлення. Вказані фактури-проформи подавались декларантом після прийняття оскаржуваних рішень з заявами відповідно до статті 55 МК України.

5) розділом 2 зовнішньоекономічного контракту від 04.01.2021 №MEB/2021/3 визначено, що в ціну товару включають: вартість товару, упаковки і маркування. Розділом 5 вказаного контракту визначено, що вартість упаковки і тари входить у вартість товару. Документи подані до митного оформлення не містять відомостей, що підтверджують числові значення таких складових ціни товару.

Згідно з пунктом 5.1 зовнішньоекономічного контракту від 04.01.2021 №MEB/2021/3 вартість упаковки і тари входить у вартість товару. Таким чином, продавець у вартість товарів (меблів) вже включив вартість упакування, а тому числові значення ціни упаковки і тари не могла ніде відображатися.

6) поданий до митного оформлення прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 09.04.2021 № б/н стосується цін товару на умовах поставки EXW, тому не може бути використаний для підтвердження митної вартості товару що оцінюється.

Вказане твердження спростовується інвойсами і поданими до митного оформлення прайс-листами з ідентичними умовами поставки FCA, які підтверджують вартість придбаного товару.

З аналізу викладених обставин вбачається, що в кожному з оскаржуваних рішень про коригування митної вартості відповідач не вказує про жодну із обставин, визначених частиною 3 статті 53 МК України, яка дає йому можливість витребовувати додаткові документи.

Крім того, в оскаржуваних рішеннях відповідач зазначає про неможливість застосування методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 26 (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Застосовано метод 2 ґ (стаття 64 МК України). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість таких товарів: товар №2 - МД від 14.10.2021 №UA500020/2021/215980 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №4 - МД від 16.10.2021 № UA500150/2021/205398 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №5 - МД від 22.10.2021 № UA110020/2021/10718 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №6 - МД від 14.10.2021 № UA205140/2021/71816 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №7 МД від 11.10.2021 UA400040/2021/12614 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №11 - МД від 06.09.2021р. №UA100110/2021/717683 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість таких товарів: товар №2 - МД від 14.10.2021р. № UA500020/2021/215980 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №5 - МД від 18.10.2021р. № UA205140/2021/72808 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №6 - МД від 16.10.2021р. № UA500150/2021/205398 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №7 - МД від 04.10.2021р. UA500110/2021/208388 митна вартість становить 4,02 дол. США за кг; товар №8 - МД від 01.10.2021р. № UA209140/2021/101351 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №9 - МД від 09.10.2021р. №UA500110/2021/208871 митна вартість становить 4,02 дол. США за кг; товар №11 - МД від 11.10.2021р. № UA400040/2021/12614 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №12 - МД від 01.10.2021 №UA100110/2021/719032 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.

Суд звертає увагу на те, що згідно з пунктом 2 частини 3 статті 64 МК України митна вартість імпортних товарів визначається на підставі системи, яка передбачає прийняття для митних цілей нижчої з двох альтернативних вартостей.

У спірному випадку з наведених документів чітко випливає, що фактично митницею при визначенні митної вартості відповідного товару обрано значно вищу митну вартість, ніж мінімальну, що зазначена на сайті Держмитслужби в аналітичних розрізах митної вартості, при цьому, що в базах даних митниці існували відомості про оформлення такого ж товару за нижчою вартістю.

У кожному з випадків у базах даних Держмитслужби є інформація про митне оформлення відповідних товарів, що є суттєво нижчою як від тої, що була задекларована позивачем, так і від тої, що була визначена митницею в оскаржуваних рішеннях.

Отже, митний орган протиправно здійснив коригування, безпідставно та вибірково, обираючи вартість за одиницю товару значно вищу, ніж зазначених в базах даних митниці.

При розгляді цієї справи суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2021 у справі № 200/6508/20-а, згідно з якою основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору. Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Встановлення митним органом різниці в ціні свідчить про наявність підстав для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції, за якою до митного оформлення пред`явлено товари. Виявлена різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю тотожних товарів згідно з інформаційними ресурсами мережі Інтернет, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників інформаційних ресурсів.

З матеріалів справи вбачаться, що відповідач не вказав ні конкретних обставини, які викликали відповідні сумніви, ні причин неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, ні документів, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

У постанові Верховного Суду від 12.11.2021 у справі № 815/3976/16 зазначено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність в органу доходів і зборів обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду у справах №821/1617/17 від 14.08.2018, № 815/6827/17 від 29.01.2019, № 804/2256/16 від 12.11.2021, № 1.380.2019.002016 від 04.11.2021, № 480/3558/19 від 17.11. 2021.

Суд встановив, що відповідач витребував у позивача документи, визначені частиною 3 статті 53 МК України, проте не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації. Натомість відповідач прийняв оскаржувані рішення у зв`язку із неподанням декларантом всіх витребуваних у нього документів.

При розгляді цієї справи суд також враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові ввід 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, згідно з якою у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.

Щодо обов`язковості чіткого визначення вказаної вище інформації, як обов`язкових реквізитів будь-якого рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14.08.2018 у справі №821/1617/17, згідно з якою письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.12.2018 у справі №815/1670/17.

Як вбачається з оскаржуваних рішень, у них зазначено лише номер та дату митної декларації, яка стала джерелом інформації для коригування митної вартості. Такий підхід для формування оскаржуваного рішення про коригування митної вартості прямо суперечать положенням законодавства, та може бути самостійною підставою для їх скасування.

З огляду на викладене, суд висновує, що рішення відповідача про коригування митної вартості від 20.10.2021 №UA209000/2021/700080/2; від 05.11.2021 №UA209000/2021/700131/2; від 05.11.2021 №UA209000/2021/700132/2 є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

V. Судові витрати

Відповідно до положень статті 139 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір, сплачений відповідно до платіжних доручень №2604 від 20.01.2022 у розмірі 4540 грн. та №2573 від 28.12.2021 у розмірі 2270 грн.

Згідно з пунктом 5 частини 3 статті 132 КАС України до складу судових витрат також відносяться витрати, пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Частиною 1 статті 138 КАС України передбачено, що розмір витрат, пов`язаних з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів та вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою справи до розгляду, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Суд встановив, що позивач додав до матеріалів справи фактури (77 шт), перекладені на українську мову. Переклад вказаних фактур здійснений ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується актом від 21.06.2022 №21062022р виконаних робіт. Сторонами погоджена вартість робіт з перекладу у розмірі 3600 грн. Факт оплати позивачем послуг з перекладу підтверджується платіжним дорученням №2741 від 23.056.2022.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрати на оплату послуг перекладача у розмірі 3600 грн.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд

вирішив:

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості від 20.10.2021 №UA209000/2021/700080/2; від 05.11.2021 №UA209000/2021/700131/2; від 05.11.2021 №UA209000/2021/700132/2.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці , місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул.Костюшка Т., буд.1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю Анві-Захід , місцезнаходження: 80100, м. Червоноград, вул.Головна, 13А судовий збір у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) грн. 00 коп. та витрати на оплату послуг перекладача у розмірі 3600 (три тисячі шістсот) грн. 00 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 11 липня 2022 року.

Суддя А.Г. Гулик