Справа № 140/3611/22
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2022-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 року ЛуцькСправа № 140/3611/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» (далі ТзОВ «ЕКО СТОР», позивач) звернулось з позовом до Львівської митниці (далі відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 03.11.2021 №UA209000/2021/700123/2.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що з метою декларування товару «Сало бокове свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20460,00 кг.» на митний пост Львівської митниці подано митну декларацію №UA209160/2021/013293. Однак, зважаючи на те, що митна вартість за основним методом нібито не підтверджена, митним органом 03.11.2021 прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/700123/2, у графі 33 якого вказано, що митна вартість ввезених товарів не може бути визнана за ціною договору та за рівнем визначеним декларантом, оскільки документи, подані до митного оформлення, містять розбіжності та неточності.

З висновками митного органу позивач не погоджується та вважає, що Львівська митниця не врахувала фактичні обставини та подані документи, прийнявши протиправні рішення про коригування митної вартості товарів. На думку позивача, надані декларантом документи є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та підтверджують заявлену ним митну вартість товару. Зокрема, оскільки поставка товару здійснювалася на умовах Інкотермс CPT, тому до митного оформлення не передбачається надання будь-яких документів, які б підтверджували вартість транспортування. Оскільки страхування не проводилось, надавати будь-які документи не було необхідності. В рахунку-фактурі №PL/050606979/2021-007/0690 від 29.10.2021 наявна уся необхідна інформація і про назву товару, і про його вартість. Окрім того, у розділі 4 контракту наявні положення, згідно з якими вантажовідправником може бути третя сторона. Зважаючи на те, що безпосереднім замитненням товару та його відправленням займалася уповноважена компанія, то наявність штампу у товаротранспортній накладній не є порушенням норм митного законодавства, та більше того, наявність штампа цієї компанії ніяк не впливає на рівень митної вартості товару, а тому не може бути підставою для митного органу для коригування заявленої декларантом митної вартості товару. Причин витребовувати прайс-листи, висновки про вартісні характеристики товарів у митного органу також не було, адже до кожної з поставок декларантом подавалися прейскуранти, а вартісні показники узгоджуються в рахунках-фактурах, платіжних документах, експортних деклараціях країни-відправлення.

Крім того, Львівська митниця при прийнятті спірних рішень використала інформацію, де вартість подібного товару становить 1 долар США/кг. Позивач вважає, що наявність такої інформації не може бути підставою для коригування митної вартості товару, при ввезенні якого застосовувались інші умови поставки та брали участь інші компанії. Сумніви Львівської митниці є лише припущеннями про ймовірне зазначення позивачем заниженого коефіцієнту за кілограм ввезеного товару, водночас у спірному рішенні відсутні посилання на належні докази того, що подані декларантом для митного оформлення товару документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребовування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості товарів.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 09.05.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

У відзиві на позовну заяву відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару відповідно до положень частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України (далі МК України) митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, та з цією запитувати від декларанта встановлені статтею 53 МК України документи і відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визначення митної вартості. Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено, що митна вартість товару за митною декларацією (МД) №UA209160/2021/013293 від 03.11.2021 не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та вони містять розбіжності, які є визначальними для сумніву митниці в достовірності заявлених відомостей про митну вартість, та, як наслідок, реалізації права митного органу вимагати додаткові документи, які б спростували ці розбіжності. Так, за результатами опрацювання документів було встановлено наступне:

- до митного оформлення заявлено товар «Tluszcz wieprzowy mrozony Сало свиняче бокове заморожене» за ціною 0,51 Євро за кг. На умовах поставки СРТ Луцьк. Виробником товару заявлено «Tican Fresh Meat A/S», країна виробництва Данія. Заявлений у митній декларації документ за кодом 9610 (копія митної декларації країни відправлення» від 31.10.2021 №MRN 21PL301010E1234877 виданий у Польщі, а не у країні відправлення Данії;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 №01/05/2020 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. Також у розділі 2 даного договору визначено, що у такому інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався, що не відповідає вимогам статті 53 п.2 МК України;

- також не надано підтвердження чинності на момент митного оформлення даного контракту, а саме продовження терміну дії зовнішньоекономічного договору, оскільки відповідно до розділу 10 термін його дії встановлено до 31.12.2020 року;

- розділом 5 Договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах обумовлених в інвойсах, але в інвойсі від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- у графі 1 CMR від 31.10.2021 №б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslav Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди. CMR поданий до митного оформлення відсутній підпис перевізника у графі 23, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 року) та Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» від 01.08.2006 №57-V;

- додатково наданий прайс-лист від 25.10.2021 №б/н містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару Tican Fresh Meat A/S, а відправником «Pol-Export» Jaroslav Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант);

- документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT IE599 до митного оформлення не подавався.

Як вважає відповідач, невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом, давали підстави для витребовування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, які декларант не надав. У зв`язку із ненаданням позивачем на запит митного органу документів, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основними методом та її було визначено за резервним методом на підставі раніше визнаних митних вартостей, тобто, митних декларацій, відомості про які наявні в митниці. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація, надана «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» та МД від 06.10.2021 №UA205140/2021/65983, де митна вартість такого товару становить 1 долар США за кг.

З урахуванням наведеного відповідач вважає, що оскаржуване рішення прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства та підстави для його скасування відсутні, а тому просить в задоволенні позову просив відмовити

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 03.06.2022 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Інших заяв по суті справи на адресу суду від учасників справи не надходило.

Дослідивши письмові докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення, з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 01.05.2020 між «ЕКО СТОР» (покупець) та компанією «Pol-Exsport» Jaroslaw Roszczenko (Польша) (продавець) укладено контракт №01/05/2020, відповідно до якого продавець продає, а покупець купує товар в асортименті вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту. Товар поставляється партіями на умовах, погоджених сторонами у контракті і інвойсах згідно з правилами Інкотермс 2010. У випадку, якщо в інвойсах не погоджені умови поставки, товар може постачатися на умовах FCA, або EXW, або CPT, або CIP згідно з правилами Інкотермс 2010. На замовлення покупця продавець надає покупцю послуги зі зберігання, пошуку і додаткового транспортування товару в об`ємі і на умовах, визначених цим контрактом. Якщо інше не передбачено в інвойсі, поставка товару здійснюється з таких місць: з адреси холодильної камери (складу), з адреси виробника товару або з адреси продавця. У випадку, якщо холодильних камер (складів) і/або виробників товару декілька або якщо поставка товару буде здійснюватись не з вказаних місць, сторони в проформі-інвойсі або інвойсі уточнюють адресу доставки (пункт 1 контракту).

Як визначено пунктом 2 контракту, ціна на товар включає вартість упаковки, маркування, страхування і навантаження товару на транспортний засіб (якщо поставка здійснювалась на умовах FCA або EXW правил Інкотермс 2010). Сторони в інвойсі вказують найменування, загальну кількість товару, що поставляється, а також його вартість. Весь указаний в інвойсі товар поставляється партіями.

Оплата товару здійснюється на умовах, визначених в інвойсах, і може включати в себе: передоплату, оплату за фактом поставки і/або оплату з відстрочкою платежу. Оплата здійснюється банківським переказом в євро на реквізити продавця, вказані в контракті (пункт 5 контракту).

Даний контракт вступає в силу з дати підписання сторонами і діє до 31.12.2020 року. (пункт 10 контракту).

На виконання вимог зазначеного контракту згідно із інвойсом від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690 позивач придбав товар сало свиняче бокове заморожене вагою 20460 кг за ціною 0,51 євро/кг вартістю 10434,60 євро.

03.11.2021 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало бокове свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20460,00 кг.», товариство подало МД №UA209160/2021/013293. Митна вартість товару заявлена за основним методом та становить 10434,60 Євро (318154,08 грн.). До митної декларації додано: сертифікат якості від 29.10.2021, рахунок-фактуру від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690; автотранспорту-накладну від 31.10.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво від 29.10.2021 №DK-180/3, контракт від 01.05.2020 №01/05/2020; доповнення до контракту від 07.06.2021, доповнення до контракту від 14.09.2021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, іншими державними органами від 03.11.2021, копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1234877 від 31.10.2021.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронному повідомленні з посиланням на розбіжності у поданих документах декларанту запропоновано подати такі документи: додатки (інвойс, проформу-інвойс) до зовнішньоекономічного договору (контракту) у разі їх наявності; банківські платіжні документи, за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок-фактура, акт виконаних робіт (наданих послуг), оплата попередніх аналогічних поставок); якщо здійснювалось страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

При цьому направлення зазначеної вимоги щодо подання додаткових документів відповідач мотивував тим, що під час опрацювання документів, поданих для підтвердження митної вартості товару за МД №UA209160/2021/013293, встановлено, що такі документи містять розбіжності, а саме:

- до митного оформлення заявлено товар «Tluszcz wieprzowy mrozony Сало свиняче бокове заморожене» за ціною 0,51 Євро за кг. на умовах поставки СРТ Луцьк. Виробником товару заявлено «Tican Fresh Meat A/S», країна виробництва Данія. Заявлений у митній декларації документ за кодом 9610 (копія митної декларації країни відправлення» від 31.10.2021 №MRN 21PL301010E1234877 виданий у Польщі, а не у країні відправлення Данії;

- за умовами зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 №01/05/2020 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 даного договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався, що не відповідає вимогам статті 53 п.2 МК України;

- також не надано підтвердження чинності на момент митного оформлення даного контракту, а саме продовження терміну дії зовнішньоекономічного договору, оскільки відповідно до розділу 10 термін його дії встановлено до 31.12.2020 року;

- розділом 5 Договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах обумовлених в інвойсах, але в інвойсі від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару;

- у графі 1 CMR від 31.10.2021 №б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslav Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди;

- у поданій до митного оформлення CMR відсутній підпис перевізника у графі 23, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 року) та Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» від 01.08.2006 №57-V;

- додатково наданий прайс-лист від 25.10.2021 №б/н містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару Tican Fresh Meat A/S, а відправником «Pol-Export» Jaroslav Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант);

- документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT IE599 до митного оформлення не подавався.

На електронне повідомлення митниці товариство проінформувало відповідача про те, що ним були подані всі наявні документи. Також повідомлено про те, що зовнішньоекономічним контрактом, за яким поставляється товар, передбачено післяплату, а тому надання платіжного документа не є обов`язковим; до митного оформлення надавався Komunikat IE599, у якому є відсилання на митну декларацію країни-відправлення (експортну декларацію), у якій відображається вартість товару в євро, курс євро до польського злотого та вартість товару, конвертована в польські злоті.

Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 03.11.2021 №UA209000/2021/700123/2. Як зазначено у графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів, документи, подані для підтвердження митної вартості товару містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості. У спірному рішенні також вказано, що зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації, наданої «Всеукраїнською асоціацією імпортерів м`яса та м`ясопродукції» та МД від 06.10.2021 №UA205140/2021/65983, де митна вартість такого товару становить 1 долар США/кг. Тут же зазначається, що митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №UA209160/2021/013319 від 03.11.2021.

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відтак, суд, зважаючи на предмет позову, перевіряє чи оскаржуване рішення прийняте відповідачем у відповідності до зазначених вище умов.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частиною першою статті 58 МК України визначено умови, за яких застосовується метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. В частині другій цієї статті передбачено, коли такий метод не застосовується. А саме: метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Частинами четвертою, п`ятою статті 58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Як встановлено судом та уже зазначалося вище, декларант позивача надав наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару і обраний ним метод її визначення - основний, а саме: сертифікат якості від 29.10.2021, рахунок-фактуру від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690; автотранспорту-накладну від 31.10.2021, міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво від 29.10.2021 №DK-180/3, контракт від 01.05.2020 №01/05/2020; доповнення до контракту від 07.06.2021, доповнення до контракту від 14.09.2021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів, іншими державними органами від 03.11.2021, копію митної декларації країни відправлення №21PL301010E1234877 від 31.10.2021.

Як визначено частиною першою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Стаття 64 МК України визначає порядок визначення митної вартості за резервним методом. Так, згідно зі статтею 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

Із наведених положень випливає, що митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості, у тому числі якщо декларант самостійно визначає митну вартість за резервним методом. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару - «Сало бокове свиняче морожене, без пісних частин, обвалене, у вигляді кусків різних форм та розмірів, не консервоване, без теплової кулінарної обробки, без харчових добавок та приправ, придатне для споживання людиною, вагою 20460,00 кг.», який продано згідно з ціною зазначеною у інвойсі 10434,60 Євро. При цьому позиція позивача полягає у тому, що якщо вартість визначена ним за основним методом, то для митного органу є достатніми ті документи, які подані декларантом, а відповідач зазначає про наявність сумнівів у визначені митної вартості через розбіжності в документах.

Суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою вони мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товарів у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Митниця може вимагати, а суб`єкт господарювання має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності заявленої митної вартості товару.

Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митниці щодо підтвердження митної вартості товарів.

Між документами, які були подані декларантом для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару, були недоліки та розбіжності: до митного оформлення заявлено товар «Tluszcz wieprzowy mrozony Сало свиняче бокове заморожене» за ціною 0,51 Євро за кг. на умовах поставки СРТ Луцьк. Виробником товару заявлено «Tican Fresh Meat A/S», країна виробництва Данія. Заявлений у митній декларації документ за кодом 9610 (копія митної декларації країни відправлення» від 31.10.2021 №MRN 21PL301010E1234877 виданий у Польщі, а не у країні відправлення Данії; за умовами зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 №01/05/2020 розділом 1 «Предмет контракту» передбачено, що товар поставляється в асортименті зазначеному в Інвойсі, який є невід`ємною частиною договору. У розділі 2 даного договору визначено, що у такому Інвойсі повинно бути зазначено назву, загальну кількість та вартість товару. До митного оформлення такий документ не надавався, що не відповідає вимогам статті 53 п.2 МК України; також не надано підтвердження чинності на момент митного оформлення даного контракту, а саме продовження терміну дії зовнішньоекономічного договору, оскільки відповідно до розділу 10 термін його дії встановлено до 31.12.2020 року; розділом 5 Договору передбачено, що оплата здійснюється на умовах обумовлених в інвойсах, але в інвойсі від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690 відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару; у графі 1 CMR від 31.10.2021 №б/н відправником товару зазначено «Pol-Export» Jaroslav Roszczenko, проте графа 22 «Підпис та штамп відправника» заповнена штампом PPU «Wieslaw Kus», тобто підприємством яке не є стороною даної зовнішньоекономічної угоди; у поданій до митного оформлення CMR відсутній підпис перевізника у графі 23, що суперечить вимогам статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 року) та Закону України «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» від 01.08.2006 №57-V; додатково наданий прайс-лист від 25.10.2021 №б/н містить інформацію лише по одній позиції товару, тому не відповідає визначенню документа за кодом 3014 Прайс-лист виробника товару, оскільки виданий не виробником товару Tican Fresh Meat A/S, а відправником «Pol-Export» Jaroslav Roszczenko, та відомості у даному документі не є систематизованим переліком товарів (послуг) із зазначенням цін та умов продажу, що передбачено визначенням поняття прайс-лист (прейскурант); документ підтвердження вивозу KOMUNIKAT IE599 до митного оформлення не подавався.

Як наслідок у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, на спростування яких позивачем не надано, а судом не здобуто жодних доказів.

Суд зазначає, що пунктом 5 контракту від 01.05.2020 №01/05/2020 передбачено, що плата товару здійснюється на умовах, визначених в інвойсах, і може включати в себе: передоплату, оплату за фактом поставки і/або оплату з відстрочкою платежу. Оплата здійснюється банківським переказом в євро на реквізити продавця, вказані в контракті.

Рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа відповідно до пунктів 2, 3 частини другої статті 53 МК України є тими документами, які разом із зовнішньоекономічним контрактом підтверджують заявлену декларантом митну вартість. Таким документом згідно з пунктом 4 частини другої названої статті є і банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (якщо рахунок сплачено).

При цьому, суд враховує, що для митного оформлення товару було надано разом із митною деклараціями декларант подав інвойс від 29.10.2021 №PL/050606979/2021-007/0690, однак погоджується з позицією митного органу, що у ньому відсутні будь-які відомості щодо терміну та способу оплати товару.

За таких обставин, суд вважає, що митний орган, здійснюючи контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, мав підстави витребувати документи, яких не вистачає згідно з частиною другою статті 53 МК України (додатки (інвойс) до зовнішньоекономічного договору (контракту), банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, - якщо проведено оплату товару (бо ж встановити ці обставини з наданих до митного оформлення документів було неможливо).

Однак платіжних доручень до митного оформлення не надавалося, а поданий контракт не містив підтвердження чинності на момент митного оформлення даного контракту, а саме підтвердження продовження терміну дії зовнішньоекономічного договору від 01.05.2020 №01/05/2020, оскільки відповідно до розділу 10 термін його дії встановлено до 31.12.2020.

До позовної заяви позивачем додано додаткову угоду до контракту №01/05/2020 від 01.05.2020 від 31.12.2020, якою продовжено термін дії вказаного контракту до 31.12.2022, однак ненадання такої угоди до митного оформлення, що не заперечується позивачем, вказує на недостовірність повідомлених митному органу відомостей.

Крім того, суд вважає необґрунтованими та відхиляє доводи позивача щодо розбіжностей в товаротранспортній накладній, зокрема, наведені в позові про те, що безпосереднім замитненням товару та його відправленням займалася уповноважена компанія, то наявність штампа цієї компанії не є порушенням норм чинного законодавства та не суперечить умовам договору.

Відтак, наведене дає підстави для висновку, що у митного органу були наявні обґрунтовані сумніви у правильності визначення декларантом митної вартості товарів, у зв`язку з чим відповідач витребовував транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається.

Також є виправданою та не суперечить наведеним вище вимогам МК України вимога надати документи, що містять відомості про вартість страхування.

Наведені вище обставини у своїй сукупності вказують на наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару, оскільки надані митному органу документи містили розбіжності. Відповідно, з огляду на наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару за першим методом, у відповідача були правові підстави витребувати додаткові документи для підтвердження митної вартості товару, проте декларант жодних інших документів митному органу не подав, що стало підставою для винесення оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів.

За змістом пункту 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки.

Оскільки митним органом встановлено, що вартість товару нижча наявної цінової інформації, враховуючи недоліки в документах, то у митного органу підставно виникли обґрунтовані сумніви та необхідність витребувати додаткові документи.

Однак, на вимогу митного органу декларант не надав додаткових документів.

Запропонувавши надати додаткові документи, митний орган сприяв позивачу в обґрунтуванні застосування першого (основного) методу визначення митної вартості ввезеного на митну території України товару. Проте, позивач не усунув наявних розбіжностей та не підтвердив задекларовану митну вартість товару.

За таких обставин з огляду на суперечність поданих декларантом документів та за відсутності документів, які б пояснили чи спростували сумніви митного органу щодо задекларованої ним митної вартості товару, останній мав достатні та обґрунтовані підстави для визначення митної вартості товару не за ціною договору (контракту).

З огляду на зазначене, суд вважає, що митний орган правомірно прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості. Відповідач визначив митну вартість транспортного засобу за резервним методом.

Відповідно до статті 55 МК України митний орган має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом, за відповідних умов, зокрема, якщо ним у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, на підставі якого відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною першою статті 55 МК України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування (частина друга статті 55 МК України).

Зазначеним вимогам спірне рішення про коригування митної вартості відповідає, оскільки містить всю передбачену законом інформацію, у графі 33 вказаного рішення зазначені та обґрунтовані причини, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог статей 54, 55, 57, 58, 368 МК України.

У зв`язку з неможливістю застосування методів щодо ідентичних та подібних товарів, методів віднімання та додавання, що обґрунтовано у оскарженому рішенні (з підстав відсутності у митного органу та декларанта такої інформації), митна вартість товару була скоригована відповідачем за резервним методом.

Митну вартість визначено на рівні 1 Дол.США/кг згідно з наявною у митниці інформацією за митними деклараціями від 06.10.2021 №UA205140/2021/65983, митне оформлення за якою було завершене.

З огляду на встановлені судом обставини, визначення митницею митної вартості імпортованого товару за резервним методом є правомірним.

Враховуючи встановлені обставини, суд вважає, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 03.11.2021 №UA209000/2021/700123/2. Львівська митниця діяла у межах повноважень та у спосіб, передбачений законом, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Частиною першою статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач довів правомірність оскаржуваного рішення, яке прийняте з дотриманням вимог частини другої статті 2 КАС України, у зв`язку із чим у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів належить відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 73-77, 241-246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКО СТОР» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк