Справа № 320/456/19
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2022-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 липня 2022 року

Київ

справа №320/456/19

адміністративне провадження №К/9901/26094/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Жука А.В., перевіривши матеріали касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.03.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2019 у справі №320/456/19

за позовом ОСОБА_1 до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 березня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року у справі №320/456/19.

В зазначеній касаційній скарзі заявлено клопотання про передачу справи на розгляд судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних справ Касаційного адміністративного суду.

Вирішуючи питання про можливість задоволення вказаного клопотання, Верховний Суд зазначає наступне.

На розгляд колегії суддів судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян, 11 вересня 2019 року передано касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 березня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року у справі №320/456/19 (адміністративне провадження №К/9901/26094/19).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.09.2019 визначено склад колегії: Жук А.В. (суддя-доповідач), судді: Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М.

Так, відповідно до частини першої статті 31 КАС України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині 2 статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

За приписами пункту 5 частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

При цьому за приписами абзацу 2 підпункту 15.4 пункту 15 частини 1 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України встановлено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 06 грудня 2017 року №5 утворено судові палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначено спеціалізацію суддів і судових палат, їх кількісний склад.

Зокрема, судді Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян спеціалізуються на розгляді таких категорій адміністративних справ:

- справи зі спорів з приводу забезпечення реалізації громадянами права голосу на виборах і референдумах;

- справи зі спорів з приводу забезпечення реалізації конституційних прав особи, а також реалізації статусу депутата представницького органу влади, організації діяльності цих органів;

- справи зі спорів з приводу забезпечення громадського порядку та безпеки, національної безпеки та оборони України (крім спорів за участю органів доходів і зборів щодо обмеження здійснення грального бізнесу);

- справи зі спорів з приводу забезпечення юстиції;

- справи зі спорів з відносин публічної служби;

- справи зі спорів щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, а також справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України.

Як слідує з ухвалених у цій справі судових рішень, ОСОБА_1 звернулась з позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді тощо.

Наказом від 21 грудня 2018 року № 622 Державна судова адміністрація України затвердила Загальний класифікатор спеціалізацій суддів та категорій справ (далі - Загальний класифікатор). Відповідно до Загального класифікатора (чинний з 1 січня 2019 року) зазначена справа віднесена до категорії 106030000 «Справи, що виникають з відносин публічної служби, зокрема справи щодо свільнення з публічної служби».

Виходячи зі змісту Загального класифікатора, на розгляді вказаної категорії справ спеціалізуються судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.

Відповідно

З огляду на зазначене, при визначенні суддів для розгляду даної касаційної скарги правильно визначено спеціалізацію та категорію справи, а тому підстави для заявлення самовідводу відсутні, клопотання касатора про передачу справи на розгляд судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних справ Касаційного адміністративного суду задоволенню не підлягає.

За приписами пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 345 КАС України суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

12 травня 2020 року до Верховного Суду від представника позивача Шкред Анастасії Олександрівни надійшло клопотання про розгляд справи за присутності представника позивача.

Також, у відзиві на касаційну скаргу заявлено клопотання про розгляд справи за участю представника Держаудитслужби.

Згідно з частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 26 травня 1988 року в справі "Ekbatani проти Швеціїї" зазначив, що якщо розгляд справи у суді першої інстанції був публічним, відсутність "публічності" при розгляді справи у другій та третій інстанціях може бути виправданою особливостями процедури по цій справі. Якщо скарга стосується виключно питання права, залишаючи осторонь фактичні обставини справи, то вимоги статті 6 Конвенції можуть бути дотримані і тоді, коли заявнику не було надано можливості бути заслуханим у апеляційному чи касаційному суді особисто.

Зокрема, як зазначив Європейський суд з прав людини, це стосується суду тієї інстанції, перед яким не ставиться завдання встановлення фактичних обставин, а лише перевірка правильності застосування норм права.

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи встановлено, що судом апеляційної інстанції розгляд даної справи відбувався у відкритому судовому засіданні з повідомленням усіх учасників справи, тобто відбувся її публічний розгляд.

Окрім того, практика Євпропейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Євпропейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховним Судом створено учасникам процесу у даній справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в касаційній скарзі, запереченні на касаційну скаргу не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Враховуючи наявність клопотань про розгляд вказаної справи за участю сторін та їх представників, враховуючи вимоги пункту 1 частини першої статті 345 КАС України, та відповідну практику Європейського суду з прав людини, розгляд цієї справи можливо провести в порядку письмового провадження за наявними в ній матеріалами без виклику учасників справи.

А тому клопотання сторін про розгляд справи за участю представників задоволенню не підлягають.

В порядку, встановленому статтею 340 КАС України, проведені необхідні підготовчі дії з підготовки справи до касаційного розгляду, у тому числі вирішено питання про можливість її розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 241, 248, 340, 345 КАС України, Суд,

УХВАЛИВ:

1. Підготовчі дії у справі закінчити.

2. Справу призначити до касаційного розгляду у порядку письмового провадження у суді касаційної інстанції за наявними у справі матеріалами, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корп. 5 з 11.07.2022.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

А.В. Жук,

Суддя Верховного Суду