Справа № 520/996/22
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2022-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

07 липня 2022 р. № 520/996/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фіксінг солюшнс" (, просп. Тракторобудівників, буд. 124, кв. 64, м. Харків, 61121) до Харківської митниці Державної митної служби України (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001348/2 від 15.07.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01214 про відмову в прийнятті митної декларації від 15.07.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001379/2 від 20.07.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01230 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 20.07.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001445/2 від 06.08.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01304 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 06.08.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001646/2 від 07.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01772 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001588/2 від 07.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01771 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001685/2 від 13.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01839 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001677/2 від 13.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01838 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року;

- визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001861/2 від 29.11.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/002259 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 29.11.2021 року.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що у поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та ціни, що підлягала сплаті за цей товар, чого не спростовано митним органом. Наголосив на тому, що усі документи, передбачені Митним кодексом України, були надані до митного органу. Харківською митницею не доведено об`єктивної неможливості визначення митної вартості товару за ціною договору (метод 1) та застосувати жоден із другорядних (попередніх) методів визначення митної вартості позивача окрім шостого (резервного) методу. Відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, не вказано обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю ( із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірних рішеннях, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 262 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Товариства з обмеженою відповідальністю "Фіксінг солюшнс" (далі за текстом ТОВ "Фіксінг солюшнс") акредитовано в органах Державної митної служби України з 13.04.2021.

Позивач здійснює зовнішньо-економічні операції по ввезенню на митну територію промислових товарів.

З метою провадження своєї підприємницької діяльності ТОВ "Фіксінг солюшнс" уклало зовнішньоекономічний контракт від 17.06.2021 з резидентом Туреччини KLG Kompozit TIC.A.S. на поставку ровінгу (склонитка, зроблена зі скла, що використовується у будівельних роботах та при виготовленні різних товарів, зокрема, човнів).

Для закупівлі товару було отримано попередні рахунки на оплату (proforma invoice).

За умовами контракту відвантаження товару здійснюється після 100% передоплати.

На виконання вимог контракту ТОВ "Фіксінг солюшнс" здійснило оплати вказаних рахунків наступними swift-переказами: 30.06.2021 у сумі 44 148,00 долара США за попереднім рахунком від 17.06.2021; 22.07.2021 у сумі 24 160,80 доларів США за попереднім рахунком від 12.07.2021; 07.09.2021 у сумі 54 668,75 долара США попереднім рахунком від 19.08.2021; 14.09.2021 у сумі 50 325,00 долара США за попереднім рахунком від 19.08.2021; 12.11.2021 у сумі 26 074,00 долара США за попереднім рахунком від 10.11.2021, що підтверджується банківською випискою.

ТОВ "Фіксінг солюшнс" у подальшому ввезло на митну територію України сплачений ровінг. Під час митного оформлення митний орган не погодився з заявленою митною вартістю та збільшив її.

Так, при ввезення ровінгу на митну територію України було отримано рішення про коригування митної вартості товарів та отримано картки відмов у прийнятті митних декларацій та у митному оформленні (випуску) товарів:

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001348/2 від 15.07.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01214 про відмову в прийнятті митної декларації від 15.07.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001379/2 від 20.07.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01230 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 20.07.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001445/2 від 06.08.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01304 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 06.08.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001646/2 від 07.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01772 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001588/2 від 07.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01771 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001685/2 від 13.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01839 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001677/2 від 13.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01838 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001861/2 від 29.11.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/002259 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 29.11.2021 року.

Своїми рішеннями відповідач змінив вартість товару, з якої нараховується мито та ПДВ до сплати в бюджет під час імпорту.

Як наслідок, через рішення про коригування митної вартості товарів та через рішення про відмову у прийнятті митної декларації, у митному оформленні (випуску) товарів ТОВ "Фіксінг солюшнс" мало сплатити мито та ПДВ на суму 621 217,43 грн.(190 130,45 грн. - мита та 427 086,98 грн. - ПДВ).

Не погоджуючись із таким рішенням відповідача позивач звернувся за захистом своїх прав до Харківського окружного адміністративного суду.

Суд з приводу спірних відносин зазначає наступне.

По суті спірних відносин суд зазначає наступне.

Статтями 49, 50 Митного кодексу України (далі за текстом МК України) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Відповідно до ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно із приписами ч.1, ч. 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Так, суд зазначає, що 15.07.2021 позивачем до митного органу було подано митну декларацію № UA807170/2021/045762. Разом з митною декларацію були надані наступні документи:

- пакувальний лист № KLGLLC202101 від 07.07.2021р.;

- попередній рахунок (Proforma invoice) № 17062021 від 17.06.2021р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №KLGLLC202101 від 07.07.2021р.;

- автотранспортна накладна № 013447 від 09.07.2021 р.;

- сертифікат про походження товару № NOT 0824860 від 09.07.2021р.;

- декларація про походження товару № KLGLLC202101 від 07.07.2021р.;

- книжка МДП (TIR carnet) №YX.83879125 від 09.07.2021 р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №389897216 від 30.06.2021р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару №87712 від 08.07.2021 р.;

- звіт про оцінку майна № 14/07/021/01 від 14.07.2021 р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-1706021 від 17.06.2021р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту від 17.06.2021 р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021 р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) №7244669;

- копія митної декларації країни відправлення №21341300ЕХ525348 від 08.07.2021р.

За результатами розгляду митної декларації UA807170/2021/045762 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001348/2 та прийняв рішення №UA807170/2021/01214 про відмову в прийнятті митної декларації.

З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 15.07.2021року позивачем було подано нову митну декларацію № UА807170/2021/045863 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: "Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст. ст. 54, 55, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 Митного кодексу України".

Електронним повідомленням від 15.07.2021 р. посадові особи суб`єкта владних повноважень запросили у позивача наступні документи щодо:

1) обмеження щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні: б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно): в) не виливають значною мірою на вартість товару;

2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві;

4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Судом встановлено, що позивачем до митного органу 20.07.2021 було подано митну декларацію № UА807170/2021/046884. Разом з митною декларацію були надані наступні документи:

- пакувальний лист № KLGLLC202101 від 08.07.2021р.;

- попередній рахунок (Proforma invoice) №17062021 від 17.06.2021р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №KLGLLC202101 від 08.07.2021р.;

- автотранспортна накладна № 013273 від 12.07.2021 р.;

- сертифікат про походження товару №NOT 0824861 від 08.07.2021р.;

- декларація про походження товару №KLGLLC202101 від 08.07.2021р.;

- книжка МДП (TIR carnet) № ХК.83879980 від 12.07.2021 р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 389897216 від 30.07.2021р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару №87713 від 12.07.2021р.;

- звіт про оцінку майна № 14/07/021/01 від 14.07.2021 р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FІX-1706021 від 17.06.2021р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту №FІX-1706021 від 17.06.2021р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021 р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) № 7263208;

- копія митної декларації країни відправлення №21341300ЕХ525413 від 08.07.2021р.

За результатами розгляду митної декларації № UА807170/2021/046884 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001379/2 від 20.07.2021 року та прийняв рішення №UА807170/2021/01230 про відмову в прийнятті митної декларації. З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 20.07.2021 року позивачем було подано нову митну декларацію №UA807170/2021/046967 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив, що митна декларація не може бути прийнята через те, що вона не містить всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить наступні вимоги про надання інформації:

1) виписку з бухгалтерської документації;

2) каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

3) копію митної декларації країни відправлення;

4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021.

Щодо рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001445/2 та картки відмови № UA807170/2021/01304 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 06.08.2021, суд зазначає наступне.

Позивачем 06.08.2021 до митного органу було подано митну декларацію № UA807170/2021/051278. Разом з митною декларацію були надані наступні документи:

- пакувальний лист № KLGLLС202103 від 27.07.2021р.;

- попередній рахунок (Proforma invoice) №12072021 від 12.07.2021 р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №KLGLLС202103 від 27.07.2021 р.;

- автотранспортна накладна №013527 від 30.07.2021р.;

- сертифікат про походження товару № NOT010824870 від 28.07.2021р.;

- декларація про походження товару № KLGLLС202103 від 27.07.2021р.;

- книжка МДП (TІR carnet) №ХВ.83879126 від 30.07.2021р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №392031588 від 22.07.2021р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару №88469 від 29.07.2021р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-17062021 від 17.06.2021 р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту від 12.07.2021 р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) № 7339197;

- копія митної декларації країни відправлення№21341300ЕХ566625 від 28.07.2021 р.

За результатами розгляду митної декларації № UA807170/2021/051278 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001445/2 та прийняв рішення № UA 807170/2021/01304 про відмову в прийнятті митної декларації. З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 06.08.2021 було подано нову митну декларацію № UA807170/2021/051408 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: заявлена декларантом митна вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59 Митного кодексу України.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить наступні вимоги про надання наступних документів:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Щодо рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001646/2 та картки відмови №UA807170/2021/01772 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року, суд зазначає наступне.

Позивачем 07.10.2021 року до митного органу було подано митну декларацію №UA807170/2021/065845. Разом з митною декларацією було надано наступні документи:

- пакувальний лист № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- попередній рахунок (Proforma invoice) № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- автотранспортна накладна б/н від 30.09.2021р.;

- сертифікат про походження товару № NOU0338488 від 29.09.2021р.;

- декларація про походження товару № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- книжка МДП (TІR carnet) № ХВ.83879126 від 30.07.2021.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 397285071 від 14.09.2021р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 349 від 05.10.2021р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-17062021 від 17.06.2021 р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту № 3 від 19.08.2021 р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) № 7625198;

- копія митної декларації країни відправлення № 21341300ЕХ761402 від 29.09.2021р.

За результатами розгляду митної декларації №UA807170/2021/065845 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001646/2 та прийняв рішення №UA807170/2021/01772 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів.

З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 07.10.2021року позивачем було подано нову митну декларацію №UA 807170/2021/066053 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: заявлена декларантом митна вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59 Митного кодексу України.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить наступні вимоги про надання наступних документів, оскільки документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації (рахунок фрахту, заявку перевезення, договір перевезення тощо);

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 року.

Щодо рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001588/2 та картки відмови № UA807170/2021/01771 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021року, суд зазначає наступне.

Позивачем 07.10.2021 року до митного органу було подано митну декларацію №UA807170/2021/065855. Разом з митною декларацією були надані наступні документи:

- пакувальний лист № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- рахунок-проформа (Proforma invoice) № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- автотранспортна накладна б/н від 30.09.2021р.;

- сертифікат про походження товару № NOU0338488 від 29.09.2021р.;

- декларація про походження товару № KLGLLС202104 від 28.09.2021р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № 397285071 від 14.09.2021р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 348 від 05.10.2021р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-17062021 від 17.06.2021 р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту № 3 від 19.08.2021 р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) № 7625084;

- копія митної декларації країни відправлення № 21341300ЕХ761402 від 29.09.2021р.

За результатами розгляду митної декларації №UA807170/2021/065855 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості № UA807000/2021/001588/2 та прийняв рішення № UA807170/2021/01771 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів.

З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 07.10.2021 позивачем було подано нову митну декларацію № UА807170/2021/066054 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: заявлена декларантом митна вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59 Митного кодексу України.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить наступні вимоги про надання наступних документів:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації (рахунок фрахту, заявку перевезення, договір перевезення тощо);

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 року.

Щодо рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001685/2 та картки відмови № UA 807170/2021/01839 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року, суд зазначає наступне.

Позивачем 13.10.2021 року до митного органу було подано митну декларацію № UA807170/2021/067351. Разом з митною декларацією також були надані наступні документи:

- пакувальний лист №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- рахунок-проформа (Proforma invoice) №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- автотранспортна накладна №0027 від 07.10.2021р.;

- сертифікат про походження товару № NO U 0333507 від 07.10.2021р.;

- декларація про походження товару №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №396721998 від 07.09.2021р.;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця

договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №173 від 08.10.2021 р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 350 від 08.10.2021р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-17062021 від 17.06.2021р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту №4 від 19.08.2021р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) №7660599;

- копія митної декларації країни відправлення №21411300ЕХ037838 від 07.10.2021р.

За результатами розгляду митної декларації № UA807170/2021/067351 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001685/2 та прийняв рішення №UA807170/2021/01839 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів.

З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 13.10.2021 позивачем було подано нову митну декларацію № UA 807170/2021/067644 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: заявлена декларантом митна вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57,58, 59 60,61,62,63 Митного кодексу України.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить наступні вимоги про надання інформації:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації (рахунок фрахту, заявку перевезення, договір перевезення тощо);

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України.

Щодо рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001677/2 та картка відмови № UA807170/2021/01838 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року, суд зазначає наступне.

Позивачем, 13.10.2021 року до митного органу було подано митну декларацію № UA807170/2021/067350. Разом з митною декларацією були надані наступні документи:

- пакувальний лист №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- рахунок-проформа (Proforma invoice) №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- автотранспортна накладна №0026 від 07.10.2021р.;

- сертифікат про походження товару № NO U 0333507 від 07.10.2021р.;

- декларація про походження товару №KLGLLC202105 від 07.10.2021р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №396721998 від 07.09.2021р.;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця

договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №174 від 08.10.2021 р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 350 від 08.10.2021р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-17062021 від 17.06.2021р.;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту №4 від 19.08.2021р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) №7660597;

- копія митної декларації країни відправлення №21411300ЕХ037838 від 07.10.2021р.

За результатами розгляду митної декларації № UA807170/2021/067350 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001677/2 та прийняв рішення №UA807170/2021/01838 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів.

З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 13.10.2021 було подано нову митну декларацію № UA807170/2021/067617 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: заявлена декларантом митна вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57,58, 59 60,61,62,63 Митного кодексу України.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить наступні вимоги про надання інформації:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платеж і здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту):

4) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

5) закупочні документи у виробника товару (сировини): декларація, рахунки, контракти, тощо;

6) рахунок-проформа;

7) договір (угоду, контракт) на транспортування;

8) каталоги, специфікації, пропозиції, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Щодо рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/001861/2 та картка вимови №UA 807170/2021/002259 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 29.11.2021 року, суд зазначає наступне.

Позивачем 29.11.2021 року до митного органу було подано митну декларацію №UA807170/2021/079328. Разом з митною декларацією були надані наступні документи:

- пакувальний лист №KLGLLC202106 від 22.11.2021р.;

- попередній рахунок (Proforma invoice) №KLGLLC202106 від 10.11.2021р.;

- рахунок-фактура (інвонс) (Commercial invoice) №KLGLLC202106 від 22.11.2021 р.;

- автотранспортна накладна №037543 від 22.11.2021 р.;

- сертифікат про походження товару №NO U 0625590 від 22.11.2021р.;

- декларація про походження товару №KLGLLC202106 від 22.11.2021р.;

- банківський платіжний документ, що стосується товару №403611677 від 12.11.2021р.;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару №362 від 23.11.2021р.;

- зовнішньоекономічний контракт №FIX-17062021 від 17.06.2021р;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту № 5 від 10.11.2021р.;

- договір з митним брокером №1027 від 12.07.2021р.;

- інформація про позитивні результати проведення заходів офіційного контролю з використанням механізму "єдиного вікна" (в якості відомостей про документ зазначається оригінальний номер електронної справи) № 7875820;

- копія митної декларації країни підправлення №21341300ЕХ935121 від 22.11.2021р.

За результатами розгляду митної декларації № UA807170/2021/079328 митний орган направив лист про надання додаткових документів та у подальшому прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001861/2 та прийняв рішення №UA807170/2021/002259 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів.

З метою уникнення простою товару на митниці та збільшення витрат через відмову митного органу в оформленні митної декларації 29.11.2021 було подано нову митну декларацію № UA807170/2021/079559 із врахуванням вимоги митного органу про коригування митної вартості.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган в якості обґрунтування вибору методу визначення митної вартості зазначив наступне: заявлена декларантом митна вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59 Митного кодексу України.

Електронне повідомлення, на котре є посилання у рішенні про коригування митної вартості товару, містить вимоги про надання додаткових документів.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

В силу ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу ч. 1 та ч. 2 ст. 53 МК України вбачається, що наведені норми Кодексу містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказана норма закону кореспондує з положеннями ч. 3 ст. 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Зазначене вище також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року №3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, вказане узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 та ч. 5 ст. 54 МК України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За результатами аналізу положень ч. 3 ст. 53, ч. ч. 1, 2, 4 - 6 ст. 54, ст. 58 МК України вбачається, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.

При цьому митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 МК України.

Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

При проведенні консультації, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митним органом не обґрунтовано вимоги щодо їх надання, не зазначено ані конкретних обставин, що викликали відповідні сумніви, ані причин неможливості перевірки сумнівів на підставі наданих документів, не обґрунтовано необхідність перевірки спірних відомостей.

Відповідачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження наявності у митного органу законодавчо визначених підстав для витребування у позивача додаткових документів, зокрема, що позивач в митній декларації зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, вніс до декларації недостовірні або неточні відомості або що надані митному органу документи містили розбіжності чи ознаки підробки.

Суд наголошує, що у поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та п одо ціни, що підлягала сплаті за цей товар, чого не спростовано митним органом. Усі документи, передбачені Митним кодексом України, були надані до митного органу.

Харківською митницею не доведено об`єктивної неможливості визначення митної вартості товару за ціною договору (метод 1) та застосувати жоден із другорядних (попередніх) методів визначення митної вартості позивача окрім шостого (резервного) методу.

Судом встановлено, що відповідачем не вказано ані обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, ані обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням у спірному рішенні, конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у лише містяться посилання на те. що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Суд зазначає, що відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Cуд зазначає, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 року у справі №826/16046/16.

Окрім цього, відповідно до п.2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Однак, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару відповідачем не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом, що є порушенням ч. 2 ст. 55 МК України.

Зазначена позиція відповідає висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 21.01.2020 року у справі №813/5405/15, від 31.01.2020 року у справі № 804/7761/16.

За приписами ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Визначення абревіатури "АСАУР" та схожих наведено в Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затв. наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 (в чинному Порядку абревіатуру "АСАУР" замінено на "АСУР"): - АСУР - це автоматизована система управління ризиками (далі - АСУР), сукупність програмно-інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками (далі - СУР) під час митного контролю та/або митного оформлення товарів і транспортних засобів; - модуль АСУР - одна з підсистем АСУР, що входить до складу модуля автоматизованої системи митного оформлення товарів та транспортних засобів (далі - АСМО) або іншого програмно-інформаційного комплексу ДФС (далі - ПІК ДФС) і забезпечує роботу АСУР під час митного контролю товарів і транспортних засобів. Такий введений в експлуатацію в пунктах пропуску через державний кордон для автомобільного сполучення, що входить до модуля "Журнал пункту пропуску" автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор-2006"наказом Державної митної служби України № 683 від 28.11.2012.

Відповідачем не наведено в оскаржуваних рішеннях, яким чином системою АСАУР було визначено вартість товарів, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не наведено жодних розрахунків, за якими було визначено таку вартість, що свідчить про порушення вимог статті 55 МК України.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваних рішень відповідача.

Щодо карток відмови в прийнятті митних декларацій, суд зазначає наступне.

Картки відмови в прийнятті митних декларацій не мають самостійних юридичних підстав прийняття, і прийняті виключно у зв`язку з прийняттям відповідачем рішень про коригування митної вартості.

Таким чином, позовні вимоги про скасування карток відмови є похідними від позовних вимог про скасування рішень про коригування митної вартості і є способом захисту одного і того ж порушеного права - права позивача на розмитнення товару з визначенням митної вартості товару за першим методом.

Належність способу захисту у виді скасування карток відмови у митному оформленні товарів внаслідок визнання протиправними рішень про коригування митної вартості підтверджується висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 05.06.2020 у справі 820/1151/17, від 12.04.2018 у справі №820/2014/17, від 09.09.2020 у справі №400/3133/18.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Згідно з ч. 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності вчинених ним дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач у позовній заяві просив суд, стягнути за рахунок бюджетних асигнувань витрати на професійну правничу допомогу, пов`язану з підготовкою справи до розгляду в суді, у розмірі 207 072,47 грн.

Статтею 132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно зі ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч.1 ст.134 КАС України).

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч.2 ст.134 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 4 ст. 134 КАС України визначено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження понесених витрат у справі до суду надано договір про надання правової допомоги від 06.09.2021 року, укладений між позивачем та адвокатом Фадєєвим Олександром Павловичем (Адвокат), згідно якого Адвокат бере на себе зобов`язання надавати правову допомогу в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором, а Замовник зобов`язаний оплатити замовлення у порядку та строки обумовлені Сторонами.

Положеннями ч. 5 ст. 134 КАС України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року N 3477- IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Водночас, для включення всієї суми гонорару у відшкодування за рахунок відповідача, має бути встановлено, що позов позивача задоволено, а також має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати позивача були необхідними, а розмір є розумний та виправданий, що передбачено у ст. 30 Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Тобто, суд оцінює рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

У даному випадку суд зазначає, що дана справа згідно положень статей 4, 12, 258, 262 КАС України є справою незначної складності, з невеликим обсягом досліджуваних доказів, яка розглядається судом в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними матеріалами у справі.

Враховуючи співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката із незначною складністю справи, виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), суд дійшов висновку, що заява про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 207 072,47 грн., підлягає частковому задоволенню у розмірі 20000,00 грн.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 257, 258, 262, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фіксінг солюшнс" (, просп. Тракторобудівників, буд. 124, кв. 64, м. Харків, 61121) до Харківської митниці Державної митної служби України (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001348/2 від 15.07.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01214 про відмову в прийнятті митної декларації від 15.07.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001379/2 від 20.07.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01230 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 20.07.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001445/2 від 06.08.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01304 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 06.08.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001646/2 від 07.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01772 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001588/2 від 07.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01771 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 07.10.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001685/2 від 13.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01839 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001677/2 від 13.10.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/01838 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 13.10.2021 року.

Визнати дії Харківської митниці Державної митної служби України протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/001861/2 від 29.11.2021 року та картку відмови № UA807170/2021/002259 про відмову у митному оформленні (випуску) товарів від 29.11.2021 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Харківської митниці Державної митної служби України (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фіксінг солюшнс" (, просп. Тракторобудівників, буд. 124, кв. 64, м. Харків, 61121) суму судового збору у розмірі 29166,28 грн. (двадцять дев`ять тисяч сто шістдесят шість гривень двадцять вісім копійок).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Харківської митниці Державної митної служби України (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фіксінг солюшнс" (, просп. Тракторобудівників, буд. 124, кв. 64, м. Харків, 61121) суму витрат, пов`язаний із наданням професійної правничої допомоги у розмірі 20000,00 грн. (двадцять тисяч гривень).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 07 липня 2022 року.

Суддя Н.А. Полях