Справа № 260/597/21
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 травня 2022 року м. Ужгород№ 260/597/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гебеш С.А.

при секретарі судових засідань - Романець Е.М.

та осіб, які беруть участь у судовому засіданні:

представника позивача - Ільтьо І.І.;

представника відповідача - Гулявський Р.І.;

представник третьої особи - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління міського господарства Мукачівської міської ради до Західного офісу Держаудитслужби, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, треті особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Технобуд - Ужгород", -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Управління міського господарства Мукачівської міської ради звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Західного офісу Держаудитслужби, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування висноку про результати моніторингу закупівлі, треті особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Технобуд - Ужгород".

Позовні вимоги мотивовані тим, 15 лютого 2021 року на веб-порталі уповноваженого органу Західним офісом Держаудитслужби в Закарпатській області опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі. Моніторинг був проведений по предмету закупівлі: поточний ремонт проїзду від вул. Валенберга Рауля до площі Духновича, 2 м. Мукачево, 886130UAH, 45230000-8, ДК021, 1 лот. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Управління міського господарства Мукачівської міської ради на 2020 рік; оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію зі змінами, затверджену рішенням тендерного комітету від 10 вересня 2020 року; тендерну пропозицію ТОВ "Технобуд- Ужгород"; протокол засідання тендерного комітету про продовження про продовження строку розгляду тендерної документації ТОВ "Технобуд Ужгород" від 05.10.2020 року; вимога про усунення невідповідностей від 05.10.2020 року, протокол засідання тендерного комітету про визначення переможця від 27.10.2020 року; повідомлення про намір укласти договір від 28.10.2020 року; договір про закупівлю від 13.11.2020 року № 27-10-П, додаткова угода від 24.12.2020 року № 1. За результатами моніторингу закупівлі відповідачем встановлено порушення вимог абз. 3 п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі"; п. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України "Про публічні закупівлі"; ч. 16 ст. 29 Закону України "Про публічні закупівлі". Вказує, що висновок про результати моніторингу закупівлі є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 31 березня 2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

23 квітня 2021 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що такий проти позову заперечує. Заперечуючи проти позову вказує на те, що у позові позивач зазначає, що учасник закупівлі ТОВ "Технобуд Ужгород" не міг завчасно знати про продовження терміну розгляду тендерних пропозицій учасників закупівлі, в зв`язку з чим подав Довідку, яка містить інформацію щодо (не) притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України, з датою видачі 07 жовтня 2020 року. Додатково Позивач зазначає, що відповідно до ст. 116 Закону України "Про захист персональних даних" та наказу МВС України від 29.11.2016 року №1256 зазначена довідка виготовляється протягом тридцяти календарних днів з дня надходження запиту, в зв`язку з чим учасник закупівлі не мав змоги отримати та подати довідку, яка б не суперечила вимогам законодавства. Вказує на те, що позивач вважає спростованим факт порушення ним абз. 3 п. 1 ст. 31 Закону 922. Однак, беручи до уваги вказане зазначає, що позивач не додає жодних доказів, які б свідчили про здійснення спроб учасником закупівлі отримати зазначену довідку з метою дотримання вимог законодавства або факту відмови суб`єктом надання такої Довідки та зазначає, що відсутність можливості в учасника закупівлі отримати передбачені законодавством документи не виключає його обов`язку дотримання вимог чинного законодавства.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 червня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з мотивів, наведених в позовній заяві та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача у засіданні суду проти позову заперечив з мотивів, наведених у письмовому відзиві на позовну заяву.

Будучи належним чином повідомленими про день, час та місце судового розгляду справи представник третьої особи у судове засідання не з`явився.

Дослідивши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

27 січня 2021 року на веб-порталі Уповноваженого органу, Західним офісом Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області опубліковано рішення про проведення моніторингу (наказ від 27.01.2021 № 3 "Про початок моніторингу закупівель".

15 лютого 2021 року на веб-порталі Уповноваженого органу, Західним офісом Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області опубліковано Висновок про результати моніторингу закупівлі.

Із вказаного висновку вбачається, що моніторинг був проведений щодо закупівлі" "поточний ремонт проїзду від вул. Валенбергв Рауля по площі Духновича, 2 м. Мукачево, 886130 UAH, 45230000-8, ДК021,1, лот.

З констатуючої частини висновку вбачається, що предметом аналізу були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, відповідності тендерної документації (зі змінами) вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлі та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

За результатами моніторингу закупівлі відповідачем встановлено порушенні вимог абз. 3 п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі"; п. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України "Про публічні закупівлі"; ч. 16 ст. 29 Закону України "Про публічні закупівлі", що і стало предметом розгляду даної адміністративної справи.

Позивач вказує на те, що висновки зроблені відповідачем не відповідають об`єктивній реальності, та є передчасними.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулюються нормами Закону України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон).

Спірні правовідносини виникли з приводу протиправного, на думку позивача публічних закупівель, висновку уповноваженого органу щодо виявлених під час проведення моніторингу процедури публічних закупівель порушень законодавчих вимог.

Так, порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано положеннями ст. 8 вказаного Закону.

Ч. 1 зазначеної статті встановлено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 02.07.2018 №185 (далі Положення), Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області є структурним підрозділом Західного офісу Держаудитслужби.

Згідно ч. 6 ст. 8 Закону за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, в тому числі, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (п.п. 4, 5 ч. 7 ст. 8 Закону).

Як вбачається з висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-09-10-006737-b встановлено порушення: абз. 3 п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону; п. 11 ч. 1 ст. 10 Закону та ч. 16 ст. 29 Закону та зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розглянути питання щодо припинення зобов`язань за укладеним договором з ТОВ "Технобуд Ужгород" від 13.11.2020 року №27-10-П з дотриманням ст. 188 ГК України протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення виснову через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються (ч. 2 ст. 15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні").

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначено у статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі". Частиною першою статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Відповідно до частини шостої цієї ж статті за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною сьомою статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляють відповідні державні органи.

Форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі визначено Наказом МФУ № 552 від 08.09.2020 року "Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення".

За приписами вказаного Порядку висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі; у разі виявлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Як вбачається із оскаржуваного висновку про результати моніторингу, що відповідачем встановлено порушення законодавства у сфері закупівель та зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розглянути питання щодо припинення зобов`язань за укладеним договором з ТОВ "Техгнобуд Ужгород" від 13.11.2020 року та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відтак, способом усунення виявлених порушень відповідачем визначено - здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема припинити договір.

Аналіз вищенаведених правових норм, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дає підстави дійти висновку, що вимога органу державного фінансового контролю, спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність до вимог законодавства, є обов`язковою до виконання. Спірний висновок відповідача є індивідуально-правовим актом і в силу закону є обов`язковим до виконання позивачем.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так суд вказує на те, що У Постанові від 08.05.2018 року у справі №826/3350/17 ВС зазначив, що під час вирішення справ, предметом розгляду яких є правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, судам належить, виходячи з правової природи письмової вимоги контролюючого органу, враховувати чи прийнята вона на підставі, у межах повноважень та спосіб, що передбачені законодавством. З метою встановлення того, чи контролюючим органом при прийнятті спірної вимоги владні управлінські функції реалізовані у передбачений законом спосіб, суду належить надати правову оцінку змісту вимоги як індивідуально-правового акту.

Разом з тим, Верховний Суд у Постанові від 08 травня 2018 року у справі №826/330/17 та у Постанові від 06 серпня 2020 року у справі №826/254/17 дослідив питання, якою є правова природа "законної вимоги" контролюючого органу у аналогічних справах. У вказаних постановах Верховний Суд дійшов висновку про те, що "законна вимога" контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

При цьому "законність" письмової вимоги контролюючого органу безумовно передбачає її обґрунтованість, що в силу статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом. "Законна вимога" контролюючого органу, як індивідуально-правовий акт, повинна відповідати вимогам закону в частині її змісту і форми. Саме аналіз змісту вимоги контролюючого органу свідчить про те, чи такі вимоги дотримано та чи породжує така вимога права і обов`язки для підконтрольної установи.

У Постанові від 19 квітня 2021 року у справі Верховний Суд зауважив, що: «...системний аналіз приписів статті 7-1 Закону № 922-УІІІ, розділу III Порядку № 86, а також установлених обставин справи, дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку, відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого (их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Так, зазначаючи про порушення абз. 3 п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" відповідач виходив з того, що замовником для переможця процедури закупівлі встановлено спосіб надання документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 Закону, зокрема: надання довідки Департаментом інформатизації МВС України щодо (не) притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України, що містить інформацію станом на дату, не раніше 15 днів з дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в електронній системі закупівель.

Однак, як вказує відповідач, переможцем торгів ТОВ "Технобуд Ужгород" надано таку довідку станом на 07.10.2020 року, що перевищує 15 днів з дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Суд вказує на те, що строк виготовлення довідки Департаментом інформатизації МВС України щодо (не) притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України врегульовано ст. 16 Закону України "про захист персональних даних" та наказом МВС України № 1256. При цьому, строк надання вказаної довідкивстановлено протягом 30 календарних днів з дня фактичного надходження запиту.

Фактичними обставинами справи та наявними матеріалами стверджується, що протоколом засідання тендерного комітету Управління міського господарства Мукачівської міської ради від 05.10.2020 року продовжено строк розгляду тендерних пропозицій згідно процедури відкритих торгів щодо закупівлі послуг Поточний ремонт проїзду від вул. Валенберга Рауля до площі Духновича, 2 в м. Мукачево до 20 робочих днів з дня визначення найбільш вигідної пропозиції.

Таким чином, учасник закупівлі - ТОВ "Технобуд Ужгород" не міг завчасно знати про продовження терміну розгляду тендерних пропозицій учасників закупівлі, а тому ним було подано вказану довідку з датою 07.10.2020 року, оскільки строк видачі довідки може дорівнювати 30 календарним дням з дати надходження запиту, що спростовує твердження відповідача про порушення абз. 3 п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

Щодо порушення ч. 16 ст. 29 Закону України "Про публічні закупівлі", то суд виходить з наступного.

Зазначаючи про порушення ч. 16 ст. 29 Закону, відповідач у справі виходив з того, що замовником направлено повідомлення учаснику ТОВ "Технобуд Ужгород" з вимогою про усунення невідповідностей в електронній системі закупівель, а саме ндати копії договорів оренди на обладнання та механізми, вказаних учасником в Довідці про наявність обладнання та механізмів, які забезпечують виконання робіт, передбачених у тендерній документації з орендовцем обладнання та механізмів та копії свідоцтв про реєстрацію вищевказаних транспортних засобів та машин, а також копії наказів про прийом на роботуу та повідомлень про прийнятт працівника на роботу щодо працівників, вказаних у Довідці, що містить інформацію про працівників, які мають необхідні знання та досвід з виконання заявлених робіт.

Так, судом встановлено, що замовником було направлено відповідну вимогу до учасника закупівлі ТОВ "Технобуд Ужгород" про усунення невідповідностей. У відповідь на вказану вимогу, третя особа 06.10.2020 року надала відповідь щодо повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей. Тендерний комітет позивача, прийнявши надану ТОВ "Технобуд Ужгород" відповідь, розглянув тендерну пропозицію вказаного учасника та визнав його переможцем закупівлі.

Таким чином, суд вказує на те, що посилання відповідача про порушення позивачем ч. 16 ст. 29 Закону не відповідають дійсності, так як факт недотримання вимог вказаної норми на момент проведення моніторингу та прийняття відповідного рішення за результатами проведення такого, не було.

Що стосується вимоги відповідача щодо припинення зобов`язань за укладеним договором з ТОВ "Технобуд Ужгород" від 13.11.2020 року № 27-10-П, то суд зазначає наступне.

Су враховує те, що 16 листопада 2020 року за результатами процедури закупівлі між Позивачем (замовник) та ТОВ "Технобуд Ужгород" укладено договір №27-10-П від 13.11.2020 року.

Таким чином, договір за результатами проведеної публічної закупівлі вже було укладено станом на день складання оскарженого висновку.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом (ч. 1, 2 ст. 651 Цивільного кодексу України).

Окрім того, ст. 43 Закону, що є спеціальним нормативно-правовим актом у сфері публічних закупівель, визначено виключні випадки, що зумовлюють нікчемність укладеного за результатами проведення процедури публічної закупівлі договору. Такими, зокрема, є:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Жодних зауважень щодо змісту договору, його невідповідність нормам Цивільного та Господарського кодексів України, укладення такого з порушенням передбачених Законом строків відповідач не заявляє.

За результатами розгляду даної справи судом також не було встановлено існування обставин, визначених ст. 43 Закону, що зумовили б обґрунтованість вимоги уповноваженого органу про припинення зобов`язань за укладеним договором.

Водночас, вирішуючи даний спір, суд виходить з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховує співмірність між виявленими порушеннями та засобами їх усунення, визначеними відповідачем.

Так, у Рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Обмеження конституційних прав повинно відповідати принципу пропорційності: інтереси забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та безпеки тощо можуть виправдати правові обмеження прав і свобод тільки в разі адекватності соціально обумовленим цілям.

Принцип пропорційності є універсальним і незмінним гарантом захисту основних прав і свобод людини за допомогою збалансованого обмеження прав і свобод та забезпечення гармонії в суспільстві.

Вимога мінімальності державно-правового впливу на суспільні відносини означає, що засоби повинні бути якнайменш обтяжливими для суб`єктів права. В умовах правової держави заборона надмірного державного втручання у свободу особи розглядається як аксіоматична вимога: держава має право обмежувати право людини тільки тоді, коли це дійсно необхідно, і тільки в такому обсязі, в якому її заходи будуть співмірними з поставленою метою. Іншими словами, у цій сфері проголошується і діє принцип пропорційності (розмірності, адекватності).

З огляду на вищезазначене, суд вважає, що усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме: шляхом розірвання укладеного договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи - ТОВ «Технобуд Ужгород» та матиме негативні наслідки як для репутації позивача, так і завдасть матеріальної шкоди державі, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Про існування жодних інших підстав, які б зумовлювали виникнення у позивача обов`язку відхилити тендерну пропозицію ТОВ "Технобуд Ужгород"», відповідач не заявляє.

За результатами судового розгляду, суд дійшов висновку, що оскаржений висновок про результати моніторингу закупівлі не відповідає критеріям обґрунтованості, розсудливості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для їх прийняття, та з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача та третіх осіб, а також суспільних інтересів, і цілями, на досягнення яких вони спрямовані. Отже, оскаржений висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

У відповідності до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази відповідача як суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та доказів, наданих позивачем, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2270,00 грн. стягується за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі наведеного так керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

1. Адміністративний позов Управління міського господарства Мукачівської міської ради до Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язань здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень, третя особа на стороні позивача - ТОВ "Технобуд Ужгород" - задоволити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-09-10-006734-b, а також зобов`язання на здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби (79000, м. Львів, вул. Костюшка, буд. 8, код ЄДРПОУ - 40479801) на користь Управління міського господарства Мукачівської міської ради (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Духновича Олександра, буд. 2, код ЄДРПОУ - 03344510) судовий збір у розмірі 2270,00 (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.) що сплачений згідно платіжного доручення № 20 від 15 березня 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 26 травня 2022 року.

СуддяС.А. Гебеш