Справа № 160/5339/22
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 червня 2022 року Справа № 160/5339/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Прядівського ліцею Царичанської селищної ради (Прядівський ліцей) про застосування заходів реагування,-
Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Прядівського ліцею Царичанської селищної ради, в якому просить:
В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на встановлення під час планової перевірки експлуатацію Прядівським ліцеїм об"єктів з порушенням пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 відкрито провадження у справі №160/5339/21 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Від відповідача відзив на позов не надійшов.
Відповідно до ч. 6. ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Судом встановлено наступні обставини справи:
Відповідно до п. 1 наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (з основної діяльності) від 27.10.2021 №40 «Про проведення перевірок» наказано провести планові перевірки додержання (виконання) вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту відповідно до Списку об"єктів для проведення планових перевірок, додержання (виконання) вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що додається.
29.10.2021відповідно до фіскального чеку АТ «Укрпошта» на адресу КЗ «Прядівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Царичанської селищної ради Дніпропетровської області Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було направлено повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) №4021/02-21 від 23.10.2021
За результатами проведення планового заходу державного (контролю) щодо дотримання Комунальним закладом «Прядівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Царичанської селищної ради Дніпропетровської області вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки 25.11.2021 за №1073 складено відповідний акт.
В акті зафіксовані наступні порушення вимог Кодексу цивільного захисту України (КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 (ППБУ), Правил улаштування електоустановок, Правил будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок (ПУЕ, ДНАОП 0.00-1.32-01,НПАОП 40.1-1.32-01), Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», затверджено наказом Мінрегіону України від 13.11.2014 №312 (ДБН В.2.5-56:2014):
п.1.2. глави 1 розділу V ППБУ: споруди,будівлі та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (п.7.3 таблиці А1, п. 5.1. таблиці Б.1) (корпуси №1, №2, №3, №4, №5);
п. 2.16. глави 2 розділу ІІІ ППБУ: допущено встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, грат які не розкриваються, не розсуваються або не знімаються. Під час перебування в цих примішеннях людей грати не відчинені (не зняті) (корпус №1);
п. 1.6. глави 1 розділу ІV не здійснено з"єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (корпус №2);
п.22 розділу ІІ ППБУ: не забезпечено будівлі зовнішнім пожежогасінням відповідно до п. 6.2.3, табл.4 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування (корпуси №1, №2, №3, №4, №5);
абз. перший п. 2.5. глави 2 розділу ІІІ ППБУ: у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев"яні елементи горищних покритів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (корпуси №1, №2, №3, №4, №5);
п. 2.32 глави 2 розділу ІІІ ППБУ: не забезпечено світловими покажчиками «Вихід», які повинні бути приєднані до мережі евакуаційного або аварійного освітлення відповідно до п. 8.229 ДБН В2.2-:2018 «Заклади освіти» (корпуси №1,№2, №3, №4, №5);
п. 1.8 глави 1 розділу ІV ППБУ: допущено влаштування та експлуатацію тимчасових електромереж в корпусі №5;
п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ: не забезпечено працівників об"єкта засобами колективного та індивідуального захисту.
Підпунктом 1.4. п. 1 рішення Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 30.11.2021 №1115-12/VІІІ Комунальний заклад «Прядівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Царичанської селищної ради Дніпропетровської області перейменовано на Прядівський ліцей Царичанської селищної ради.
Позивач вважає, що перелічені у акті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного:
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) передбачені Законом України № 877-V від 05.04.2007 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (Закон № 877-V).
За визначенням у ст. 1 вказаного закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до ч.6 ст.7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Згідно ч.7 ст.7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (КЦЗ України).
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, затверджено Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій.
Підпунктом 39 п. 4 Положення на Державну службу України з надзвичайних ситуацій покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правлвих актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб"єктами господарювання.
За п. 7 Положення Державна служба України з надзвичайних ситуацій здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Статтею 20 КЦЗ України визначено завдання і обов`язки суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту. Зокрема, до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (п. 21).
Частиною 1 ст. 65 КЦЗ України встановлено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) щодо, зокрема суб`єктів господарювання.
За ст. 66 КЦЗ України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до п.11, п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.
До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, затверджені Правила пожежної безпеки в Україні , якими встановлено загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Правилами пожежної безпеки в Україні передбачено, зокрема, що Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п. 2). Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (п. 4).
За ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом
Частиною 1 ст.70 Кодексу цивільного захисту встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).
Суд погоджується з доводами позивача, що встановлені під час перевірки порушення протипожежних норм наведені в акті від 25.11.2021 №1073 створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Так, пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил встановлено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту .
Пунктом 7.3 додатку А до ДБН В.2.5-56:2014 в переліку об`єктів, які підлягають обладнанню системами пожежної сигналізації та пожежогасіння, передбачено загальноосвітні школи.
Комунальний заклад «Прядівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів» Царичанської селищної ради Дніпропетровської області є загальноосвтньою школою, отже вимоги про обладнання будівель та приміщень автоматичною пожежною сигналізацією поширюються на відповідача.
При цьому, відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв"язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння і чадний газ унеможливлять своєчасну і безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній.
Щодо відсутності або невідповідності захисту будівлі від прямих ударів блискавки і вторинних її проявів , то у випадку удару блискавки в незахищенні будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум"я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкції, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі .
Залишення на вікнах не розкривних, не розсувних або такими, що не знімаються грат, унеможливлює при виникненні пожежі евакуацію людей, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
Виконання монтажу проводів і кабелів з порушенням, тобто без опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтовних,болтовних тощо) призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищення температур).
Таке порушення як відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм (національних стандартів) призводить до неможливості гасіння пожежі, призведе до її розповсюдження по будівельним конструкціям, їх руйнації та збільшення продуктів горіння, чадного газу і впливу підвищенних температур.
За відсутності або невідповідності вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідності стану вогнезахисної обробки, під вливом небезпечних факторів пожежі, будівля буде піддана руйнуванню, пожежа набере поширення зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
Відсутність світлових покажчиків з написом «Вихід» призведе до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
Щодо використання тимчасових електричних мереж та порушення виконання монтажу проводів і кабелів, то таке порушення призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищення температур) на людей.
До ураження органів дихання працюючого персоналу і учнів, що може збільшити кількість летальних випадків може призвести і відсутність засобів індивідуального захисту.
На час прийняття рішення відповідач вищенаведені встановлені під час перевірки порушення не спростував та доказів їх усунення не надав.
Отже при зберіганні виявленних правопорушень для працівників і учнів Прядівського ліцею Царичанської селищної ради зберігається реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.
Суд наголошує, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За визначенням у п.26, 32, 33 ч.1 ст.2 КЦЗ України пожежа - неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища;
пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю;
небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Суд зазначає, що після усунення виявлених порушень відповідач може звернутися до позивача для проведення повторної перевірки, за наслідками якої відповідач зможе продовжити експлуатацію своїх об`єктів.
Згідно ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків. Встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За частинами. 1, 3, 4 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні; суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності; суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Питання щодо встановлення способу і порядку виконання судового рішення врегульовано ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України, що віднесена до Розділу ІV «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративних справах» .
Відповідно до ч. 3 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
З аналізу наведеного вбачається, що встановлення способу і порядку виконання судового рішення можливе лише на стадії виконання судового рішення у разі наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Положеннями ч.1 ст.370 КАС України встановлено, що є обов`язковим та підлягає виконанню лише те судове рішення, яке набрало законної сили.
Згідно ст.255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Частиною 1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що апеляційна скарга, зокрема, на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, при цьому, у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
До того ж до повноважень позивача не віднесено такий спосіб реагування як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію об`єкту, що є зайвим при задоволенні вимог позову про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, шляхом заборони експлуатації (роботи) вищезазначених об`єктів.
Таким чином, виходячи з наведених процесуальних норм, вбачається, що є обов`язковим та підлягає виконанню лише те судове рішення, яке набрало законної сили, при цьому, на момент складання повного судового рішення, прийнятого в порядку письмового провадження, таке судове рішення є таким, що ще не набрало законної сили, а тому і підстави для встановлення способу і порядку виконання судового рішення до моменту набрання такого судового рішення законної сили у адміністративного суду відсутні, виходячи з положень Кодексу адміністративного судочинства України.
За ч.2 ст. 139 КАС при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (стягненню з відповідача не підлягають.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
ВИРІШИВ:
Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Прядівського ліцею Царичанської селищної ради про застосування заходів реагування -задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимогстатті 255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України

Суддя О.В. Врона