Справа № 520/16395/21
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2022-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 липня 2022 р.Справа № 520/16395/21

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Григорова А.М.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Бершова Г.Є. ,

розглянувши клопотання Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 по справі № 520/16395/21

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 задоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення у сумі 59613,57 грн.

На зазначене рішення суду Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України подано апеляційну скаргу.

В рамках апеляційної скарги апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.02.2022 р. клопотання задоволено, строк на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2021 р. поновлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.02.2022 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України залишено без руху. Надано Головному управлінню ДПС у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до суду оригіналу документу про сплату судового збору протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Згідно довідки про доставку електронного листа копію зазначеної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було надіслано Головному управлінню ДПС у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України в його електронний кабінет 27.02.2022 року.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 251 КАС України якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином останній день на усунення недоліків поданої апеляційної скарги 10.03.22.

26.05.2022р. представником Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України подано до суду через систему "Електронний суд" клопотання (зареєстроване 10.06.2022 та передане судді-доповідачу 11.07.2022) про відстрочення сплати судового збору в адміністративній справі № 520/16395/21 до винесення судового рішення. У разі відмови ГУ ДПС у Харківській області у задоволенні клопотання в частині відстрочення сплати судового збору - надати ГУ ДПС у Харківській області строк для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору не менш ніж 15 днів після закінчення дії воєнного стану в Україні.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні та, відповідно, зі зміною умов функціонування державних органів та порядку роботи Казначейства та органів Казначейства в особливому режимі в умовах воєнного стану, ГУ ДПС у Харківській області об`єктивно позбавлене можливості щодо сплати судового збору. Окремо відповідач звертає увагу, що у зв`язку із військовим вторгненням Російської Федерації та запровадженням воєнного стану на території України, Постановами Кабінету Міністрів України від 10.03.2022 № 245 "Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету" та від 01.04.2022 № 401 "Про спрямування коштів до резервного фонду державного бюджету" вирішено скоротити видатки загального фонду Державного бюджету України на 2022 рік, передбачені головним розпорядникам коштів державного бюджету за програмами згідно з додатком, та збільшити обсяг видатків за програмою 3511030 "Резервний фонд" на суму 50 863 945,8 тис. гривень та 73 324 506,8 тис. гривень відповідно. Зазначає, що , внаслідок впровадження воєнного стану, на рахунку за КВЕК 2800 (за яким здійснюються видатки для сплати судового збору) в умовах воєнного стану не здійснюється фінансування (п. 18 Порядку). Відтак контролюючий орган об`єктивно позбавлений можливості щодо сплати судового збору в судових справах.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області текст ухвали виготовлений 11.07.2022р.

Перевіривши доводи клопотання, дослідивши письмові докази по справі, колегія суддів дійшла висновку про те, що дане клопотання підлягає задоволенню частково з огляду на таке.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Проте, суд зазначає, що жодних належних обґрунтувань щодо неможливості сплати судового збору за подачу апеляційної скарги апелянт не наводить, жодних належних документів в обґрунтування клопотання не надає.

Доказів незадовільного майнового стану, що спричиняє неможливість сплати судового збору матеріали справи не містять.

Обмежене фінансування бюджетної установи не може бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України " Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Обґрунтувань наявності обставин, передбачених ст. 8 Закону України " Про судовий збір", заява апелянта не містить.

Колегія суддів зазначає, що апелянт, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому відсутність на рахунку контролюючого органу коштів для сплати судового збору не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності.

Будь-яких змін щодо порядку сплати судового збору суб`єктом владних повноважень у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні до Закону України "Про судовий збір" та/або КАС України не внесено.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17 та від 19.02.2019 року по справі № 820/2921/17.

Посилання відповідача на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постанові від 14.01.2021 по справі № 0940/2276/18, відповідно до яких юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки вони сформовані щодо юридичних осіб приватного права, а не суб`єктів владних повноважень, яким є відповідач.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя‚ від 14 травня 1981 року № R (81) 7: „В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

В свою чергу, відповідно до ч.1 ст.118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Положеннями ч. 2, 6 ст. 121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Отже, законодавством регламентовано право суду продовжити встановлений ним процесуальний строк.

Крім того, у відповідності до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" від 24.02.2022 №2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", відповідно до якого введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 15.03.2022 №2119-ІХ затверджено Указ Президента України від 14.03.2022 №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 21.04.2022 №2212-ІХ затверджено Указ Президента України від 18.04.2022 №259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб.

Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 22.05.2022 №2263-ІХ затверджено Указ Президента України від 17.05.2022 №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Заявник у клопотанні посилається на відсутність коштів для сплати судового збору та введення на території України воєнного стану, що ускладнює вчинення заходів щодо оплати судового збору.

Однак, доказів, що унеможливлюють виконання вимог ухвали від 21.02.2022 року до закінчення строку дії воєнного стану 23.08.2022 року до суду не надано.

Проаналізувавши доводи зазначені в клопотанні про продовження строку для усунення недоліків, дію на момент винесення цієї ухвали воєнного стану в Україні, введення простою в роботі структурних підрозділів ГУ ДПС та той факт, що дні протягом яких скаржник мав право усунути недоліки апеляційної скарги припали на дію воєнного стану в Україні, суд вважає за необхідне частково задовольнити клопотання відповідача та продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги на десять календарних днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 118, 121, 133, 169, ч. 3 ст. 243, ч. 2 ст. 321 Кодексу адміністративного судочинства України , суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати - відмовити.

Клопотання Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про продовження строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - задовольнити частково.

Продовжити Головному управлінню ДПС у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту отримання ухвали суду .

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до п.1 ч.4 ст.169 та ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України питання про повернення апеляційної скарги буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)Григоров А.М.
Судді(підпис) (підпис) Подобайло З.Г. Бершов Г.Є.