Справа № 580/2162/21
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2162/21
УХВАЛА

08 липня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Коротких А.Ю.

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо перерахунку з 01.10.2020 року пенсії ОСОБА_1 у розмірі 60% грошового забезпечення, визначеного у довідці Черкаської обласної прокуратури №21-684вих-20 від 04.12.2020 року. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській здійснити з 01.10.2020 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , виходячи з 90% сум грошового забезпечення, визначених у довідці Черкаської обласної прокуратури №21-684вих-20 від 04.12.2020 року з урахуванням фактично виплачених сум. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві та ОСОБА_1 звернулись з апеляційними скаргами.

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (за текстом апеляційної скарги).

В своїй апеляційній скарзі Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити повністю.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2021 року скасовано в частині визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо перерахунку пенсії ОСОБА_1 з обмеженням її граничного розміру та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області перерахувати та виплатити призначену ОСОБА_1 пенсію за вислугу років без обмеження граничного розміру пенсії та ухвалено нову постанову, якою відмовлено в задоволенні позову в цій частині. В іншій частині рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року залишено без змін.

На адресу Шостого апеляційного адміністративного суду від Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області надійшла заява про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року.

В своїй заяві заявник просить роз`яснити резолютивну частину постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року у справі № 580/2162/21 в частині того, які саме позовні вимоги задоволені та які скасовані.

Судом апеляційної інстанції 22 лютого 2022 року справу №580/2162/21 витребувано з Черкаського окружного адміністративного суду.

Справа № 580/2162/21 надійшла до Шостого апеляційного адміністративного суду та передана судді-доповідачу.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" 24 лютого 2022 року Указом Президента України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" 14 березня 2022 року Указом Президента України продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

У зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" 18 квітня 2022 року Указом Президента України ( Указ затверджено Законом № 2212-IX від 21.04.2022 року) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

У зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" 17 травня 2022 року Указом Президента України ( Указ затверджено Законом № 2263-IX від 22.05.2022 року) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КАС України у виняткових випадках та з урахуванням особливостей розгляду справи апеляційний суд може продовжити строк розгляду справи, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

З огляду на особливості розгляду даної категорії справ та вищезазначені обставини, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що існує необхідність продовження строку розгляду даної заяви на розумний строк.

Надаючи правову оцінку вищезазначеній заяві про роз`яснення судового рішення, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, без внесення будь-яких змін в існуюче рішення.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Роз`ясненню в порядку статті 254 КАС підлягає виключно сам зміст рішення, що є незрозумілим учаснику справи, а не спосіб та порядок його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для тих осіб, що будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Дана позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 20 листопада 2019 року у справі № 234/17657/17.

Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду від 13 квітня 2022 року Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021 у справі №580/2162/21 повернуто особі, яка її подала.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, колегія суддів зазначає, що текст постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року труднощів для розуміння не викликає, суть рішення зрозуміла та не двозначна, спосіб, у який викладено резолютивну частину вказаного рішення, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння. Постанова суду є зрозумілою і додаткового роз`яснення не потребує, а викладені у заяві позивача доводи не є підставами для роз`яснення такої.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви про роз`яснення рішення суду у спосіб, вказаний заявником.

Керуючись ст. ст. 254, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Коротких А.Ю.

Судді Сорочко Є.О.

Федотов І.В.