Справа № 140/3363/22
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2022-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення клопотання про уточнення позовних вимог без розгляду

07 липня 2022 року ЛуцькСправа № 140/3363/22
Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши у письмовому провадженні клопотання позивача про уточнення позовних вимог в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ №356 від 11.03.2022 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ №124 о/с від 11.03.2022 року «По особовому складу», яким капітана поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) - старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Волноваського районного відділу поліції відповідно до розділу VII Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п.б.ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби);

- поновити на службі в поліції на посаді старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Волноваського районного відділу поліції з 11.03.2022 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Донецькій області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.03.2022 (наступний день з звільненням) по день винесення судом рішення про поновлення на посаді) без урахування обов`язкових податків та зборів.

Ухвалою судді від 09.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та встановлено учасникам справи строк для подання заяв по суті справи.

27.05.2022 від позивача надійшло клопотання про уточнення позовних вимог, відповідно до якого позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області №123 о/с від 11.03.2022 в частині припинення виплати грошового забезпечення у зв`язку з відсутністю на службі без поважних причин з 01.03.2022 року ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) - старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Волноваського районного відділу поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області №212 о/с від 10.05.2022 року «По особовому складу» яким скасований наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 11.03.2022 №124 о/с та вважати з 11.03.2022 року залишеним на службі з урахуванням припинення виплати грошового забезпечення капітана поліції ОСОБА_1 (0111481) старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Волноваського районного відділу поліції виключивши частину тексту наказу «з урахуванням припинення виплати грошового забезпечення»;

- стягнути на користь позивача з Головного управління Національної поліції в Донецькій області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.03.2022 по 10.05.2022 без урахування обов`язкових податків та зборів;

- зобов`язати Головного управління Національної поліції в Донецькій області нарахувати та виплатити додаткову грошову винагороду передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану».

Дослідивши матеріали справи та подану позивачем заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За правилами статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову.

Подання такої заяви не повинно призводити до заявлення по суті нового адміністративного позову.

Натомість, доповнення позову додатковими вимогами не вважається зміною розміру позовних вимог та, відповідно, не є зміною позовних вимог, оскільки тлумачення заміни передбачає заміну, наприклад, однієї вимоги іншою, а не доповнення раніше заявлених вимог.

Дотримання зазначених вимог забезпечує дотримання принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

У первісному позові позивач оскаржувала звільнення з посади з 11.03.2022 року та заявляла похідні вимоги про поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимученого прогулу з 12.03.2022.

Разом з тим, у клопотанні про уточнення позовних вимог позивач оскаржує накази Головного управління Національної поліції в Донецькій області №123 о/с від 11.03.2022 в частині припинення виплати грошового забезпечення у зв`язку з відсутністю на службі без поважних причин з 01.03.2022, №212 о/с від 10.05.2022 «По особовому складу», яким скасований наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 11.03.2022 №124 о/с та з 11.03.2022 року позивач вважається залишеною на службі в частині зазначення «з урахуванням припинення виплати грошового забезпечення та просить стягнути на користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.03.2022 по 10.05.2022 року без урахування обов`язкових податків та зборів. Крім того, позивач просить зобов`язати Головне управління Національної поліції в Донецькій області нарахувати та виплатити додаткову грошову винагороду передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану».

Отже, зі змісту поданого позивачем клопотання слідує випливає, що ОСОБА_1 обрала інший, на відміну від первісно обраного, спосіб захисту порушеного права у межах спірних правовідносин.

У вказаному випадку, подавши клопотання про уточнення (збільшення) позовних вимог у якому заявлено нові вимоги із власним окремим предметом та підставами оскарження (нові вимоги та нові підстави оскарження) позивачем по суті заявлено новий позов в рамках вказаної справи, що не відповідає вимогам частини першої статті 47 КАС України, а така заява (позов) може розглядатися в окремому порядку, встановленому КАС України для розгляду позовних заяв.

Така позиція суду ґрунтується на правовому підході щодо застосування норми процесуального права - статті 47 КАС України викладеному у постановах Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 826/19197/16, від 30 серпня 2021 року у справі №520/11672/19.

Згідно частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права або законні інтереси.

Суд зазначає, що у даному випадку відсутнє обмеження права на доступ до правосуддя, оскільки таке право позивача на доступ до суду може бути реалізоване у спосіб подання нею нової позовної заяви, а не зміною предмету та підстав первинного позову.

Крім того, суд звертає увагу, що заявлення нового позову в рамках цієї справи, має ознаки порушення принципу випадковості, за яким здійснюється визначення складу суду для розгляду справ.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність повернення клопотання про уточнення позовних вимог без прийняття до розгляду.

Керуючись статтями 47, 166, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали разом із клопотанням про уточнення позовних вимог направити позивачу, копію клопотання залишити в суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя А.Я. Ксензюк