Справа № 260/79/22
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2022-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 червня 2022 року м. Ужгород№ 260/79/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.

при секретарі судового засідання - Ковач Є.М.

за участю:

позивач: ОСОБА_1 ,

представник позивача: Опаленик М.Ю.,

представник відповідача: Олексій В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) через представника адвоката Коваленка Олександра Миколайовича, звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (далі відповідач, ГУНП в Закарпатській області), в якому позивач просить визнати протиправним з моменту прийняття та скасувати в частині п. 2 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 10.12.2021 №2852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції ГУНП в Закарпатській області», щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, начальника відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує наступним. Пунктом 2 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 10.12.2021 № 2852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції ГУНП в Закарпатській області», за порушення службової дисципліни, вимог н. 2 ч. 3 ст. 1 та п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII та п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VII «Про Національну поліцію», що виразилось у неналежно організованій роботі щодо здійснення належного контролю за працівниками сектору дільничних офіцерів поліції, начальникові відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майору поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 2 ч. 3 розділу 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголошено догану. З оскаржуваним наказом позивач не згоден, вважає його безпідставним та протиправним, а тому звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем було подано відзив на позовну заяву у якому позов ОСОБА_1 не визнає в повному обсязі. Вказує, що начальник відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП майор поліції Тішков Т.С. в недостатній мірі контролював питання та здійснював заходи щодо належного виконання службових обов`язків працівниками сектору дільничних офіцерів.

Представником позивача було подано відповідь на відзиву якій зазначає, що відповідач у відзиві не спростував твердження та аргументи позивача стосовно суті позовних вимог.

Ухвалою суду від 12 травня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві. Просили суд задовольнити позов.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, оцінивши докази, які мають значення для справи суд виходив з наступного.

Дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, утвореною наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30.11.2021 № 2762, проведено службове розслідування за фактами неналежного виконання службових обов`язків дільничним офіцером поліції сектору ДОП відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП К. Жовтані.

До Головного управління Національної поліції в Закарпатській області із Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшов лист про те, що їхніми працівниками здійснювалось оперативне супроводження кримінального провадження №0000855, відкритого 09.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, у рамках якого досудовим розслідуванням встановлено факт неналежного виконання службових обов`язків дільничним офіцером поліції сектору ДОП відділу превенції Ужгородського РУП ГКНП К. Жовтані.

З листа Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 29.11.2021 № 12864/42-15/02-21 вбачається, що працівником зазначеного департаменту здійснювалося оперативне супроводження кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 369 КК України. Під час проведеного досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні було встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , діючи за попередньою змовою групою осіб, 15.09.2020 року перебуваючи в службовому кабінеті адміністративної будівлі МВС України, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Богомольця, 10, неодноразово, усно висловили на той час начальнику Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції 1000000 (один мільйон) доларів США за вчинення нею дій з використанням свого службового становища в інтересах ОСОБА_3 , а саме щодо допомоги в успішному проходженні конкурсу на вакантні посади у Національній поліції України, подальшого поновлення на роботі останнього та підготовки матеріалів і внесення Голові Національної поліції України рекомендацій щодо призначання ОСОБА_3 на посаду начальника ГУНП в Рівненській області.

28.10.2020 року, у ході реалізації матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ними кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369 КК України.

Постановою Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 23.06.2021 року ОСОБА_2 набув статус підозрюваного.

31.08.2021 року винесено Ухвалу колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду про розгляд апеляційної скарги з внесеними до неї доповненнями прокурора відділу Офісу Генерального прокурора Носенка Д.В. на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.02.2021 року.

29.09.2021 року обвинувальний акт за підозрою ОСОБА_2 у порядку ст. 291 КПК скерували до Печерського районного суду м. Києва.

24.11.2021 року на підготовчому засіданні, підсудний заявив, що ним змінено прізвище з ОСОБА_4 на ОСОБА_5 .

Також у вищевказаному листі ДВБ НП України, зазначено, що ОСОБА_2 в серпні 2021 року з метою уникнення кримінальної відповідальності звернувся до Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про зміну прізвища з ОСОБА_4 на ОСОБА_5 . Усвідомлюючи, що відносно нього триває досудове розслідування та він є підозрюваним у даному кримінальному провадженні, останній подав заяву та пакет документів внісши до них завідомо неправдиві відомості. У свою чергу, працівник відділу державної реєстрації актів цивільного стану зібрані матеріали та заяву ОСОБА_2 про зміну прізвища на підставі ст. 8 Порядку розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, Постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 915 скерував зібрані матеріали для проведення перевірки та надання висновку про можливість зміни прізвища до Ужгородського РУП ГУНП у Закарпатській області (за місцем мешкання ОСОБА_2 ).

За результатами розгляду звернення ОСОБА_2 , 26.08.2021 року дільничним офіцером поліції СДОП ВП Ужгородського РУП ГУНП у Закарпатській області лейтенантом поліції Кристиною Жовтані підготовлено висновок про відсутність заперечень щодо зміни прізвища з ОСОБА_4 на ОСОБА_5 . При цьому, копію висновку направлено до Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), що і стало підставою для зміни прізвища.

Згідно актового запису про зміну Імені № 48 від 04.09.2021 року ОСОБА_4 змінив прізвище на ОСОБА_5 .

10.09.2021 року та 11.10.2021 року ОСОБА_2 отримав новий паспорт громадянина України та паспорт для виїзду за кордон з новим прізвищем ОСОБА_5 . Разом з тим, отримання даних документів та зміна прізвища ОСОБА_2 відбулась з порушенням чинного законодавства, оскільки, відповідно до ст. 5 Порядку розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, Постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 915 «під час подання заяви про зміну імені відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво або консульська установа України попереджає заявника про встановлену законодавством відповідальність за повідомлення неправдивих відомостей...», оскільки відповідно до ст. 6 вказаного Порядку відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво або консульська установа України, які прийняли заяву про зміну імені, перевіряють відомості, зазначені у заяві та у документах, що додаються до неї.

Відповідно до ст. 8 даного порядку матеріали по зміні прізвища ОСОБА_2 «для надання висновку» були направлені до Ужгородського РУП ГУНП у Закарпатській області.

Дисциплінарною комісією встановлено, що 19.08.2021 року (зареєстровано у журналі обліку вхідних документів Ужгородського РУП за вх. № 6148 від 19.08.2021) до Ужгородського РУП ГУНП із Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) надійшли матеріали про зміну прізвища громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 (супровідний лист від 13.08.2021 № 45/23.15-50). Розгляд даних матеріалів начальником відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майором поліції Тішковим Тимофієм Сергійовичем було доручено дільничному офіцеру поліції сектору ДОП відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанту поліції Жовтані Кристині Михайлівні, яка за результатами перевірки підготувала висновок «Про можливість зміни прізвища гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 » про те, що: «Ужгородський РУП ГУНП в Закарпатській області компрометуючими матеріалами відносно гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , не володіє».

Даний висновок був затверджений начальником Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області полковником поліції Олегом Янчинським. Після чого, згідно супровідного листа Ужгородського РУП ГУНП (підписав О. Янчинський, а виконавця зазначено К. Жовтані) від 26.08.2021 № 11847/106/25-2021, вищевказані матеріали перевірки стосовно гр. ОСОБА_2 були надіслані до Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

Опитаний з даного приводу ОСОБА_6 зазначив, що до Ужгородського РУП ГУНП із Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) надійшов запит від 13.08.2021 року № 45/23.15-50 (зареєстрований в канцелярії Ужгородського РУП від 19.08.2021 за № 6148) для проведення відповідної перевірки та надання висновку по справі про зміну імені гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який згідно журналу реєстрації Ужгородського районного управління поліції отримав для виконання начальником відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 .

За результатами проведеного на підставі наказу ГУ НП в Закарпатській області від 30.11.2021 року № 2762 службового розслідування складено Висновок службового розслідування за фактом неналежного виконання службових обов`язків дільничним офіцером поліції сектору ДОП відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області К. Жовтані від 10.12.2021 року, який затверджено начальником ГУНП в Закарпатській області, полковником поліції Я. Колесником 10.12.2021 року.

На підставі висновків службового розслідування ГУНП в Закарпатській області прийнято наказ № 2858 від 10.12.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області», у п. 2 наказу за порушення службової дисципліни, вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 та п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ та п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VІІІ «Про Національну поліцію», що виразилась у неналежно організованій роботі щодо здійснення належного контролю за працівниками сектору дільничних офіцерів поліції, начальникові відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майору поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 2 ч. 3 розділу 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України оголошено догану.

Позивач вважає, що оскаржуваний наказ не відповідає дійсності та не ґрунтується на вимогах закону, а також відповідач порушив процедуру призначення та проведення службового розслідування у зв`язку з чим звернувся з вказаним позовом до суду.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до вимог частини першої статті 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з вимогами статті 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до вимог частини першої статті 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Вимогами частини другої статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Вимогами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

По умовам статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: 1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; 2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; 3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до вимог статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту встановлено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Статтею 21 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

По умовам статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

З викладеного слідує, що одним із обов`язків поліцейського є дотримання службової дисципліни, яка полягає, у дотриманні поліцейським норм чинного законодавства, неухильному виконанні вимог Присяги поліцейського, статутів і наказів начальників.

Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого на поліцейського може бути накладено дисциплінарне стягнення.

Накладення дисциплінарного стягнення на особу здійснюється лише за результатами проведення службового розслідування щодо такої, в рамках якого з`ясовуються всі обставини відповідного дисциплінарного проступку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Згідно із п. 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

За приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (п. 3 розділу IV Порядку № 893).

Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно матеріалів справи наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 2762 від 30.11.2021 «Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом неналежного виконання службових обов`язків дільничним офіцером поліції сектору ДОП відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП К. Жовтані.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ст. 14 Дисциплінарного статуту). У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо)(п. 4 розділу ІІ Порядку № 893).

Саме у ході проведення службового розслідування дисциплінарна комісія повинна з`ясувати хто вчинив дисциплінарний проступок, причини і умови його вчинення, вину, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку, розмір заподіяної шкоди.

При цьому, повинно бути дотримано права усіх поліцейських, яких стосується службове розслідування: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, тощо.

Так, суд погоджується з твердженнями позивача про те, що при проведенні службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 2762 від 30.11.2021 року, право позивача на надання пояснень щодо службового розслідування було порушено. Суд в ході судового розгляду не знайшов доказів протилежному та констатує, що відповідачем не було запропоновано позивачу надати пояснення в ході службового розслідування.

Разом з тим, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 06 лютого 2020 року у справі №300/1406/19 (адміністративне провадження №К/9901/31316/19) зазначив:

« 45. Стосовно посилань позивача про порушення відповідачем його права на надання пояснень під час проведення службового розслідування, колегія суддів відноситься критично виходячи з наступного.

46. Так, колегія суддів погоджується з висновками апеляційного суду щодо наявності такого процесуального порушення, як неврахування права особи на участь у процесі службового розслідування та прийняття рішення про застосування відповідачем дисциплінарного стягнення, не ознайомлення позивача з матеріалами службового розслідування не може бути самостійною правовою підставою для звільнення відповідача від дисциплінарної відповідальності за наявності обставин, які вказують на скоєння дисциплінарного проступку.

47. Крім того, під час розгляду справи позивачу надано можливість ознайомитися з матеріалами службового розслідування, які долучені відповідачем до матеріалів справи. Також надано можливість позивачу викласти свої пояснення та доводи, які не були приведені ним в ході службового розслідування з метою забезпечення прав позивача щодо врахування таких пояснень та доводів при оцінці обставин щодо наявності у його діях однак дисциплінарного проступку та правомірності прийняття оскаржуваних наказів.

48. Проте, приведені позивачем пояснення та доводи не спростовують обставин щодо скоєння позивачем проступку, який підриває авторитет поліції і її працівників в очах громадськості, порушення етики поведінки поліцейського, чим допущено порушення службової дисципліни.

49. Крім того, ОСОБА_1 будучи обізнаним про те, що на розгляді Комісії перебуває дисциплінарне провадження щодо нього, протягом усього часу дисциплінарного провадження не цікавився станом його перебігу, не повідомив Дисциплінарну комісію про намір надання пояснень та доказів.

50. Отже, доводи ОСОБА_1 про позбавлення його можливості надати письмові пояснення, не можна визнати обґрунтованими.».

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Разом з тим, в матеріалах службового розслідування міститься рапорт старшого інспектора ВДОП УПД ГУНП в Закарпатській області майора поліції С.Поляк, у якому остання повідомила голову дисциплінарної комісії - старшого інспектора з особливих доручень ВІОС УКЗ ГУНП в Закарпатській області В.Костюка про те, що опитати ОСОБА_1 не видалось можливим, оскільки такий з 01.12.2021 року перебував на лікуванні. Зазначила, що під час розмови по телефону ОСОБА_1 повідомив, що матеріали про зміну прізвища громадянина ОСОБА_2 , які надійшли у серпні 2021 року до Ужгородського РУП ГУНП із Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), він доручив розглядати ДОП К.Жовтані, а про те, що ОСОБА_7 є підозрюваним та що до нього був застосований запобіжний захід у вигляді арешту він не знав.

Що стосується твердження позивача про відсутність у нього функціонального обов`язку контролю за працівниками сектору дільничних офіцерів поліції, суд зазначає наступне.

Ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 своїми діями, що виразилось у не виконанні належним чином своїх службових обов`язків, зокрема у не здійсненні відповідної перевірки в ІПНП на предмет компрометуючих відомостей стосовно ОСОБА_9 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0000855, порушила вимоги ч. 1 та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 та ч. 1, 2 ст. 25 Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно до Посадової інструкції лейтенанта поліції ОСОБА_8 дільничного офіцеру поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Ужгородського районного управління поліції остання безпосередньо підпорядковується начальникові сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Ужгородського РУП.

Згідно з посадовою інструкцією майора поліції ОСОБА_1 начальника відділу превенції Ужгородського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Закарпатській області, у розділі ІІ зазначено, що серед його завдань та обов`язків є зокрема, організовувати, контролювати роботу відділу превенції, спрямовувати та координувати діяльність, щодо проведення профілактичної роботи на території обслуговування; планування роботи відділу превенції, організація та контроль виконання запланованих заходів, підготовка аналітичних матеріалів з основних напрямків службової діяльності; здійснювати організацію та контроль за розглядом звернень, запитів та скарг громадян, органів виконавчої влади, народних депутатів України, підприємств, установ, організацій, трудових колективів, публікацій у пресі з питань, пов`язаних з превентивною діяльністю Ужгородського РУП ГУНП; контролювати стан дотримання працівниками відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області правил внутрішнього трудового розпорядку, дисципліни та законності.

Як встановлено дисциплінарною комісією 19.08.2021 року (зареєстровано у журналі обліку вхідних документів Ужгородського РУП за вх. № 6148 від 19.08.2021) до Ужгородського РУП ГУНП із Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) надійшли матеріали про зміну прізвища громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 (супровідний лист від 13.08.2021 № 45/23.15-50). Розгляд даних матеріалів начальником відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області майором поліції Тішковим Т.С. було доручено дільничному офіцеру поліції сектору ДОП відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанту поліції Жовтані Кристині Михайлівні яка за результатами перевірки підготувала висновок «Про можливість зміни прізвища гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 » про те, що: «Ужгородський РУП ГУНП в Закарпатській області компрометуючими матеріалами відносно гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , не володіє.

Даний висновок був затверджений начальником Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області полковником поліції Олегом Янчинським. Після чого, згідно супровідного листа Ужгородського РУП ГУНП (підписав О. Янчинський, а виконавця зазначено К. Жовтані) від 26.08.2021 року № 11847/106/25-2021, вищевказані матеріали перевірки стосовно гр. ОСОБА_2 були надіслані до Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

Опитаний з даного приводу ОСОБА_6 зазначив, що до Ужгородського РУП ГУНП із Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) надійшов запит від 13.08.2021 № 45/23.15-50 (зареєстрований в канцелярії Ужгородського РУП від 19.08.2021 за № 6148) для проведення відповідної перевірки та надання висновку по справі про зміну імені гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який згідно журналу реєстрації Ужгородського районного управління поліції отримав для виконання начальником відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до пунктів 1, 2 ст. 25 Закону України «Про Національну поліції» поліція:

- здійснює інформаційно-аналітичну діяльність виключно для реалізації своїх повноважень, визначених цим Законом;

- користується базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України та інших органів державної влади;

- здійснює інформаційно-пошукову та інформаційно-аналітичну роботу;

- здійснює інформаційну взаємодію з іншими органами державної влади України, органами правопорядку іноземних держав та міжнародними організаціями».

Однак, лейтенантом поліції Кристиної Жовтані, не було здійснено перевірку особи ОСОБА_2 , по ППС «Армор, хоча відомості щодо розпочатого кримінального провадження та повідомлення про підозру останньому міститься у вказаній інформаційні базі.

При цьому, у відповідності до п. 11 Порядку розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, Постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 915 підставами для відмови у наданні дозволу на зміну імені зокрема є:

- здійснення стосовно заявника кримінального провадження, або його перебування під адміністративним наглядом»;

- подання заявником неправдивих відомостей.

Відповідно до організаційно штатної структури позивач є начальником К.Жовтані.

ОСОБА_8 своїми діями, що виразилось у не виконанні належним чином своїх службових обов`язків, зокрема у не здійсненні відповідної перевірки в ІПНП на предмет компрометуючих відомостей стосовно ОСОБА_9 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0000855, порушила вимоги ч. 1 та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 та ч. 1, 2 ст. 25 Закону України «Про Національну поліцію».

У свою чергу позивач, як начальник відділу превенції Ужгородського РУП ГУНП в недостатній мірі організовував та проконтролював роботу відділу превенції, зокрема підлеглої ОСОБА_8 , що призвело до негативних наслідків та дискредитації діяльності Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Отже, доводи позивача в обґрунтування позовних вимог спростовані під час розгляду справи. Інших підстав для задоволення позовних вимог позивач не навів, а суд не встановив.

Відповідно до статті 77 КАС України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевказане, суд прийшов до переконання, що оскаржуваний наказ ГУ НП в Закарпатській області № 2858 від 10.12.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» в частині, що стосується ОСОБА_1 прийнятий на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України.

Враховуючи усе вищевикладене, суд приходить до висновку про доведеність вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, за який його піддано дисциплінарному стягненню, а тому у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Судові витрати стягненню не підлягають з огляду на відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 13, 19, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 11 липня 2022 року.

СуддяЯ. М. Калинич