Справа № 1340/3914/18
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2022-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1340/3914/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів : головуючого судді Гулкевич І.З., суддів : Гавдика З.В., Грень Н.М., за участю : секретаря судового засідання Іванес Х.О., за участю : представника позивача П`ятковського А.П., представника відповідача Радченко М.І., представника третьої особи 1 Болотіна М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДПС у Львівській області, Заболотцівська сільська рада Золочівського району Львівської області про визнання протиправними дій,-

Встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою в якій просить :

визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Львівській області щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок кадастровий № :07:009:0014 (старий кадастровий № :07:008:0001) та кадастровий № :07:019:0002 (старий кадастровий № :07:008:0002) для 2016 року, для 2017 року і для 2018 року та видачі витягів про нормативну грошову оцінку земельних ділянок кадастровий № :07:009:0014 (старий кадастровий № :07:008:0001) та кадастровий № :07:019:0002 (старий кадастровий № :07:008:0002) станом на 01.01.2016, станом на 01.01.2017 та станом на 01.01.2018 на підставі Технічної документації з нормативної грошової оцінки с. Дуб`є, що затверджена рішенням Ясенівської сільської ради Бродівського району Львівської області №220 від 19.04.2013.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що сплачував в повному обсязі оренду плату, розраховану на підставі нормативної грошової оцінки за усі періоди, що передували 2016 року, однак нормативна грошова оцінка орендованих ним земельних ділянок визначалася на підставі іншої Технічної документації, а не Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель села Дуб`є, яка була розроблена ТОВ Західземлепроект та затверджена рішенням Ясенівської сільської ради Бродівського району Львівської області №220 від 19.04.2013. Вважає, що при визначенні нормативної грошової оцінки орендованих земельних ділянок та видачі витягів про їх нормативну грошову оцінку не підлягала застосуванню Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель села Дуб`є, яка розроблена ТОВ Західземлепроект, яка затверджена рішенням Ясенівської сільської ради №220 від 19.04.2013, оскільки не містить вихідних даних, коефіцієнтів та розрахунків, що необхідні для визначення нормативної грошової оцінки орендованих ним земельних ділянок як земель водного фонду з цільовим призначенням 10.07 (для рибогосподарських потреб), що використовуються для риборозведення.

Відповідач письмового відзиву на позовну заяву не подав.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача письмових поясненнях щодо позовних вимог не подали.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги заперечила повністю, просила в задоволенні таких відмовити.

Представник третьої особи 1 в судовому засіданні позовні вимоги заперечив повністю, просив в задоволенні таких відмовити.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача та представника третьої особи, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що рішенням сесії Ясенівської сільської ради правонаступник Заболотцівська сільська рада Золочівського району Львівської області) від 17.04.2006 №17 ОСОБА_1 надано в оренду на 25 років земельну ділянку загальною площею 9,8022 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (риборозведення).

17.05.2006 на підставі вищезазначеного рішення ОСОБА_1 укладено договір оренди землі з Ясенівською сільською радою (правонаступник Заболотцівська сільська рада Золочівського району Львівської області), який був зареєстрований у Бродівському відділ Центр державного земельного кадастру при Держкомземі (Львівська філія), про що в державному реєстрі земель вчинено запис за №39.

На підставі вищезазначеного договору оренди землі від 17.05.2006 ОСОБА_1 було передано у користування земельні ділянки, а саме : земельну ділянку площею 6,4336 га кадастровий номер :07:008:0001 та земельну ділянку площею 3,3684 кадастровий номер :07:008:0002.

Згідно п.5 договору оренди землі від 17.05.2006 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить : сіножаті 423,60 грн., під зеленими насадженнями 5771,42 грн., під гідротехнічними спорудами 38792,16 грн., болото 109057,92 грн., ставок 711113,76 грн.

Відповідно до п.9 цього договору орендна плата за земельну ділянку встановлена в розмірі 1 ставки земельного податку за відповідний вид угідь, тобто 334,75 грн в рік. Розмір орендної плати індексується кожного року відповідно до чинного законодавства.

Згідно п.12 цього договору, позивач також домовився з сільською радою про перегляд розміру орендної плати раз на два роки у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; та в інших випадках, передбачених законом.

19.04.2013 Ясенівська сільська рада прийняла рішення №220 Про затвердження технічних документацій із нормативно грошової оцінцки земель населених пунктів Ясенів, Лучківці, Дуб`є, Дубина, Тріщуки, Новичина, Теребежі Бродівського району Львівської області, яким затверджено технічну документацію з грошової оцінки земель с. Дуб`є. Цим же рішенням грошова оцінка земель с. Дуб`є введена в дію з 01.01.2014.

У зв`язку з виявленням помилок у кадастрових номерах земельних ділянок, що перебувають у користуванні ОСОБА_1 згідно договору оренди землі від 17.05.2016, кадастрові номери було змінено, а саме : кадастровий номер земельної ділянки площею 6,4336 га змінено з :07:008:0001 на :07:009:0014; кадастровий номер земельної ділянки площею 3,3684 га з :07:008:0002 на :07:019:0002.

Зміни кадастрових номерів підтверджується протоколом виправлення помилки №2288923 від 23.01.2018, протоколом виправлення помилки №2288963 від 23.01.2018; повідомленням заінтересованих осіб про виправлення помилки у відомостях Державного земельного кадастру №018 від 23.01.2018 та повідомленням заінтересованих осіб про виправлення помилки у відомостях Державного земельного кадастру №018 від 23.01.2018.

Вищезазначені земельні ділянки знаходяться у межах населеного пункту с. Дуб`є Ясенівської сільської ради Бродівського району Львівської області (правонаступник - Заболотцівська сільська рада Золочівського району Львівської області).

Згідно витягів з Державного земельного кадастру про земельні ділянки від 23.01.2018, земельні ділянки з кадастровими номерами :07:009:0014, :07:019:0002 мають цільове призначення 10.07 (для рибогосподарських потреб); категорія земель землі водного фонду; вид використання земельної ділянки для риборозведення.

Згідно витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :07:008:0001 станом на 01.01.2016 сформованого відділом у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вказано, що земельна ділянка відноситься до забудованих земель, середня вартість земельної ділянки становить 50,90 грн., оцінювальна земельна ділянка відноситься до І економіко-планувальної зони, коефіцієнт Км2 (0,90), локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони : Км3-1 (1,10), Км3-2 (0,95), Км3-3 (0,96), коефіцієнт Кф (0,50), коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) (1,7898). Нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки під забудову становить 41,13 грн, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 3077159,15 грн.

Згідно витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :07:008:0002 станом на 01.01.2016 сформованого відділом у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вказано, що земельна ділянка відноситься до земель сільськогосподарського призначення, вартість 1 га сіножаті становить 603387,12грн, площа сіножаті становить 2,3201 га. Нормативно грошова оцінка земельної ділянки становить 13999,18 грн.

Згідно витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :07:008:0001 станом на 01.01.2017 сформованого відділом у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вказано, що земельна ділянка відноситься до забудованих земель, середня вартість земельної ділянки становить 50,90 грн., оцінювальна земельна ділянка відноситься до І економіко-планувальної зони, коефіцієнт Км2 (0,90), локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони : Км3-1 (1,10), Км3-2 (0,95), Км3-3 (0,96), коефіцієнт Кф (1,20), коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) (1,8972). Нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки під забудову становить 104,13 грн, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 6731279,30 грн.

Згідно витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :07:008:0002 станом на 01.01.2017 сформованого відділом у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вказано, що земельна ділянка відноситься до забудованих земель, середня вартість земельної ділянки становить 50,90 грн., оцінювальна земельна ділянка відноситься до І економіко-планувальної зони, коефіцієнт Км2 (0,90), локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони : Км3-1 (1,10), Км3-2 (0,95), Км3-3 (0,96), коефіцієнт Кф (1,20), коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) (1,8972). Нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки під забудову становить 104,13 грн, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 3524254,10 грн.

Згідно витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :07:008:0001 станом на 01.01.2018 сформованого відділом у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вказано, що земельна ділянка відноситься до забудованих земель, середня вартість земельної ділянки становить 50,90 грн., оцінювальна земельна ділянка відноситься до І економіко-планувальної зони, коефіцієнт Км2 (0,90), локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони : Км3-1 (1,10), Км3-2 (0,95), Км3-3 (0,96), коефіцієнт Кф (1,20) , коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) (1,8972). Нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки під забудову становить 104,13 грн, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 6731279,30 грн.

Згідно витягу із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :07:008:0002 станом на 01.01.2018 сформованого відділом у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вказано, що земельна ділянка відноситься до забудованих земель, середня вартість земельної ділянки становить 50,90 грн., оцінювальна земельна ділянка відноситься до І економіко-планувальної зони, коефіцієнт Км2 (0,90), локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони : Км3-1 (1,10), Км3-2 (0,95), Км3-3 (0,96), коефіцієнт Кф (1,20) , коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) (1,8972). Нормативна грошова оцінка 1 кв.м. земельної ділянки під забудову становить 104,13 грн, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 3524254,10 грн.

Позивач звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області із скаргою на дії посадових осіб відділу у Бродівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області щодо визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що розташована на території Ясенівської сільської ради Бродівського району Львівської області (правонаступник - Заболотцівська сільська рада Золочівського району Львівської області).

Листом №К-14533/0-8803/6-17 від 05.12.2017 Головне управління Держгеокадастру у Львівській області повідомило ОСОБА_1 , що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів нараховується згідно Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук №18/15/21/11 від 27.01.2006. Технічна документація з нормативної грошової оцінки с. Дуб`є Бродівського району затверджена рішенням Ясенівської сільської ради від 19.04.2013 №220 і введена в дію з 01.01.2014. При видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку станом на 01.01.2016 враховувалась середня базова вартість 1 кв.м. земель с. Дуб`є відповідно Порядку грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, яка становить 50,90 грн., коефіцієнт який характеризує функціональне використання земельної ділянки Кф=0,5. З метою забезпечення обліку земельних ділянок за видами цільового призначення та регулювання питання приведення у відповідність до Класифікації видів цільового призначення земель, наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №489 від 25.11.2016 затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів , положеннями якого встановлено новий підхід для визначення коефіцієнта, який характеризує функціональне використання земельної ділянки Кф=1,20 грн. Відповідно вищезазначений коефіцієнт був врахований при видачі Витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки станом на 01.01.2017.

Позивач вважає, що при визначенні нормативної грошової оцінки орендованих земельних ділянок та видачі витягів про їх нормативну грошову оцінку не підлягала застосуванню Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель села Дуб`є, яка розроблена ТОВ Західземлепроект та затверджена рішенням Ясенівської сільської ради №220 від 19.04.2013, оскільки не містить вихідних даних, коефіцієнтів та розрахунків, що необхідні для визначення нормативної грошової оцінки орендованих ним земельних ділянок як земель водного фонду з цільовим призначенням 10.07 (для рибогосподарських потреб), що використовуються для риборозведення.

Не погодившись з такими діями відповідача та витягами, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

При прийнятті рішення, суд виходив з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлений законом.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про оцінку земель (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

За нормами ч. 1 ст. 15 Закону України Про оцінку земель підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За приписами ст. 18 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України Про землеустрій.

Частинами 1-2 ст. 20 Закону України Про оцінку земель визначено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Так, відповідно до підпункту 271.1.1 статті 271 Податкового кодексу України базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Відповідно до ст. 23 Закону України Про оцінку земель виготовлена технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п. 271.2 ст. 271 Податкового кодексу України.

Так, відповідно до зазначених норм Ясенівською сільською радою (правонаступник Заболотцівська сільська рада Золочівського району Львівської області) 19 квітня 2013 року прийнято рішення №220, яким затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель с. Дуб`є.

Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону України Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

У ст. 13 вищевказаного Закону передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до ст. 20 цього ж Закону дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України Про землеустрій. За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація.

Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України (ч. 5 ст. 201 Земельного кодексу України).

Пунктами 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213, визначено, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України Про оцінку земель.

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Положеннями ст. 21 Закону України Про оцінку земель передбачено, що технічна документація, зокрема, з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, підлягає державній експертизі відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1 Закону України Про державну експертизу землепорядної документації державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Частиною 2 ст. 7 вищевказаного Закону передбачено, що виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону.

У п 2.1 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації, затвердженої Наказом Держкомзему України від 03.12.2004 № 391 передбачено, що організацію і проведення державної експертизи здійснюють Держгеокадастр та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України Про державну експертизу землепорядної документації передбачено те, що обов`язковій державній експертизі, крім іншого, підлягає: технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією (ч. 1 та 3 ст. 35 Закону України Про державну експертизу землепорядної документації).

Положеннями ст. 37 вищевказаного Закону, передбачено порядок спростування висновків державної експертизи.

Так, замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи.

У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти.

У разі відмови у розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.

Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку.

Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.

З аналізу вищенаведених приписів законодавства вбачається, що чинним законодавством визначено, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

При цьому, зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.

Відповідно до статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, статтею 6 Конвенції визнається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 зазначеної Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правовідношення.

В контексті завдань адміністративного судочинства звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому, особа повинна довести, а суд, своєю чергою встановити, що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.

Згідно з ч. 1 ст. 4 КАС України рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом.

Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин - двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.

Тим часом ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.

Отже, підсумовуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні положень КАС України, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.07.2020 у справі №810/4275/17, від 12.11.2018 у справі №814/789/17, від 27.11.2018 у справі №817/1819/17, від 17.10.2019 у справі №817/1814/17.

Слід також зазначити, що вчинення дій щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки належить до повноважень Головного управління Держгеокадастру у Львівській області. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих відповідачу чинним законодавством, а саме повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, в той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.

Як уже зазначалось вище, перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відтак, суд не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами. Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивач фактично оскаржує зміст витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення таких витягів та їх змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.

Суд наголошує на тому, що чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.

Отже позивач у даній справі обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки скасування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не вплине на обсяг прав та обов`язків позивача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнта, що застосований під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, оскільки правомірність застосування саме такого коефіцієнта перевіряється (підтверджується або спростовується) під час проведення державної експертизи землевпорядної документації, а не судом.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі №826/4406/16 та у постанові від 15 серпня 2019 року у справі №1340/4630/18, від 22.04.2021 у справі №640/2291/20, від 13 квітня 2022 року у справі №620/3527/20.

Судом не беруться до уваги посилання представника позивача на практику Європейського суду з прав людини щодо втручання відповідача у мирне володіння ОСОБА_1 майном, оскільки відповідачем не вчиняється жодних дій, які би мали ознаки непропорційного втручання у право позивача на мирне володіння земельною ділянкою.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Так, позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні) сформовану, зокрема, у справах Салов проти України (заява №65518/01 від 06.09.2005 р., п.89), Проніна проти України (заява №63566/00 від 18.07.2006 р., п.23) та Серявін та інші проти України (заява №4909/04 від 10.02.2010 р., п.58) принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v.Spain) від 09.12.1994 р., п.29).

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

Вирішив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який постановив рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 11 липня 2022 року.

Головуючий суддя Гулкевич І.З.

Суддя Гавдик З.В.

Суддя Грень Н.М.