Справа № 380/3141/20
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2022-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/3141/20 пров. № А/857/1142/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.,

суддів Бруновської Н.В., Гудима Л.Я.,

з участю секретаря судового засідання Приступи Р.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року у справі № 380/3141/20 (головуючий суддя Гулик А.Г., м. Львів, час ухвалення 17:49 год., повний текст рішення складений 02 грудня 2021 року) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення компенсації за невикористану відпустку, стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

24 квітня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, в якому просив: а) визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області №1046 від 20.03.2020 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни;

б) визнати протиправним і скасувати наказ по особовому складу Головного управління Національної поліції у Львівській області №84 о/с від 20.03.2020;

в) поновити позивача з 20.03.2020 на роботі на посаді старшого інспектора чергового СРПП № 1 Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області;

ґ) стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 20.03.2020;

г) стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області грошову компенсацію за невикористану відпустку за 2019 рік за 44 дні;

д) стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області моральну шкоду у розмірі 90000,00 грн.

Рішенням від 22 листопада 2021 року Львівський окружний адміністративний суд позовні вимоги задовольнив частково.

Визнав протиправним та скасував наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 20.03.2020 №1046 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни у частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Визнав протиправним та скасував наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 20.03.2020 №84 о/с ,,По особовому складу у частині звільнення зі служби ОСОБА_1 .

Поновив ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора - чергового сектору реагування патрульної поліції №1 патрульної поліції Сколівського відділення поліції Стрийського відділу поліції ГУНП з 21 березня 2020 року.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді суд допустив до негайного виконання.

Також суд стягнув з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 21.03.2020 по 22.11.2021 у розмірі 351 165, 60 грн. з проведенням необхідних відрахувань відповідно до вимог чинного законодавства. Рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за один місяць у розмірі 17214, 58 грн. суд також допустив до негайного виконання з проведенням необхідних відрахувань відповідно до вимог чинного законодавства.

В задоволенні решти позовних вимог суд відмовив.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, Головне управління Національної поліції у Львівській області подало апеляційну скаргу, оскільки вважає, що рішення не відповідає вимогам ст. 242 КАС України, прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права, зокрема, суд не надав належної оцінки поданим відповідачем доказам.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що позивач звільнений зі служби за грубе порушення службової дисципліни, а також за численні порушення відомчих нормативно-правових актів, затверджених наказами Національної поліції України та Міністерства внутрішніх справ України.

Так, під час перевірки було встановлено вісімнадцять фактів таких порушень вимог Законів України, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відомчих Інструкцій та інших нормативно-правових актів, які регламентують службову діяльність поліцейських. Сукупність вказаних порушень і були належними та достатніми підставами для звільнення позивача.

З огляду на викладене, відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

ОСОБА_1 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому спростовує доводи відповідача про невідповідність рішення суду першої інстанції вимогам матеріального та процесуального права. При цьому, позивач заперечив вимоги апеляційної скарги та просить її відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав вимоги поданої апеляційної скарги та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Позивач та його представник заперечили вимоги апеляційної скарги та просять залишити скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга не належить до задоволення з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та підтверджується матеріалами справи, що наказом ГУ НП у Львівській області №378 о/с від 17.11.2016 ОСОБА_1 призначений на посаду начальника Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області.

Наказом ГУ НП у Львівській області від 07.06.2019 №1834 призначене службове розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками Сколівського ВП ГУ НП у Львівській області.

Наказом ГУ НП у Львівській області №2465 від 13.08.2019 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень та зменшення щомісячної премії працівникам поліції Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, за порушення службової дисципліни, зокрема, статті 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, вимог пункту 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частини 1 розділу 5 Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, частини 1 статті 28 Закону України ,,Про запобігання корупції, частини 12 розділу IV та частини 4 розділу V, частини 1 розділу VIII ,,Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 17.11.2017 №930, статті 19 Закону України ,,Про звернення громадян, до начальника Сколівського ВП Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення-попередження про неповну службову відповідність.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18.02.2020 у справі №1.380.2019.005724, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01.10.2020, наказ відповідача №2465 від 13.08.2019 визнаний протиправним та скасований.

Наказом ГУНП у Львівській області №3525 від 21.11.2019 призначене службове розслідування за фактом порушення службової та транспортної дисципліни працівниками поліції Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області.

Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області від 21.01.2020, а саме пункту 3 резолютивної частини: ,,За порушення службової дисципліни, зокрема, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктами 2,9 частини 1 статті 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, пунктами 3,4,7,8 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII та пункту 3 розділу 5 Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, порушення вимог наказу ГУ НП у Львівській області від 19.10.2018 №3667 ,,Про встановлення часу зміни нарядів Ситуаційних відділів, чергових частин та чергових служб та ГУНП та доповідь керівництву Головного управління, на підставі пункту 6 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337- VIII, до начальника Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, підполковника поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення - звільнення з посади.

04.02.2020 Головним управлінням Національної поліції у Львівській області виданий наказ №447 про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, зокрема до позивача.

В пункті 1 резолютивної частини згаданого наказу зазначено: ,,За порушення службової дисципліни, зокрема основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктами 2,9 частини 1 статті 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, пунктами 3, 4, 7, 8 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII та пунктом 3 розділу 5 Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, порушення вимог наказу ГУНП у Львівській області від 19.10.2018 №3667 ,,Про встановлення часу зміни нарядів Ситуаційних відділів, чергових частин та чергових служб та ГУНП та доповідь керівництву Головного управління, на підставі пункту 6 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, до начальника Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, підполковника поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення - звільнення з посади.

Наказом ГУ НП у Львівській області №51 о/с від 19.02.2020 на виконання дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади позивача переміщено на посаду старшого інспектора-чергового сектору реагування патрульної поліції №1 патрульної поліції Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду у справі №380/2183/20 від 11.11.2020, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2021, визнаний протиправним та скасований пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області №477 від 04.02.2020 про застосування дисциплінарного стягнення - звільнення з посади начальника Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області.

На виконання наказу ГУ НП у Львівській області від 24.12.2019 №3935 відповідно до вимог ,,Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, комісія ГУ НП у Львівській області в період з 26 до 27 грудня 2019 року провела комплексне інспектування службової діяльності Сколівського відділення Стрийського ВП ГУНП у Львівській області.

Наказом ГУ НП у Львівській області ,,Про призначення та проведення службового розслідування №369 від 28.01.2020 за наслідками розгляду результатів проведеного у період з 26 по 27 грудня 2019 року комплексного інспектування службової діяльності Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області призначено службове розслідування за фактами можливих порушень, допущених працівниками Сколівського відділення поліції ВП ГУНП у Львівській області.

Наказом ГУ НП у Львівській області ,,Про продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 28.01.2020 №369 №805 від 27.02.2020 продовжено строк службового розслідування за фактами можливого неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 28.01.2020 до 08.03.2020.

06.03.2020 начальник ГУ НП у Львівській області полковник поліції Василь Віконський затвердив Висновок службового розслідування неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області, призначеного на підставі наказу ГУНП у Львівській області №369 від 28.01.2020.

Згідно з матеріалами справи позивач протягом 29.11.2019-18.02.2020 перебував на лікуванні, зокрема: 1) з 29.11.2019 по 19.12.2019 - на амбулаторному лікуванні, що підтверджується довідкою №18 Сколівського центру первинної медичної допомоги;

2) з 20.12.2019 по 10.01.2020 - на стаціонарному лікуванні. При цьому згідно з довідкою №1 від 10.01.2020, виданою КНП ,,Сколівська ЦРЛ СРР ЛО позивач мав звільнення зі служби з 20.12.2019 по 14.01.2020;

3) з 15.01.2020 по 27.01.2020 - на стаціонарному лікуванні відповідно до довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського №16 від 27.01.2020;

4) з 28.01.2020 по 18.02.2020 - на амбулаторному лікуванні, що підтверджується довідками КНП ,,Сколівська ЦРЛ ЛО №6 та №7 про тимчасову непрацездатність позивача.

20.03.2020 відповідач видав наказ №1046 від 20.03.2020 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни (далі - наказ №1046), пунктом 1 резолютивної частини якого до позивача у зв`язку з грубим порушенням службової дисципліни застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Вказаний наказ №1046 реалізований шляхом прийняття наказу №84 о/с ,,По особовому складу від 20.03.2020, яким позивач звільнений зі служби в поліції.

Прийняття наказу №1046 мотивоване тим, що ОСОБА_1 : 1) всупереч вимогам пункту 7 розділу VIII Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50 та пункту 2 розділу II Курсу стрільб для поліцейських та Норм витрат боєприпасів, пострілів, вибухових пакетів і гранат поліцейськими під час проведення практичних стрільб, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2019 № 334, у 2019 році не провів усіх запланованих занять із вогнепальної підготовки, крім цього всупереч вимогам наказу ГУНП у Львівській області від 19.10.2018 № 3667 ,,Про встановлення часу зміни нарядів Ситуаційних відділів, чергових частин та чергових служб ГУНП та доповідь керівництву Головного управління, не здійснював перезміни нарядів СОГ та ГРПП, а також не проводив їх цільовий інструктаж 13.10.2019, 09.11.2019, 10.11.2019,13.11.2019, 20.11.2019, 22.11.2019, 23.11.2019, 24.11.2019 та 29.11.2019, що свідчить про неналежне ставлення, і фактично самоусунення від виконання службових обов`язків (посадових інструкцій) згідно із займаною посадою, чим грубо порушив службову дисципліну, зокрема основні обов`язки поліцейського, передбачені пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, пунктами 3, 4, 7, 8 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179;

2) в порушення вимог пунктів 2, 3, 4, 5 розділу VI ,,Інструкції з організації планування в системі Національної поліції, затвердженого наказом НПУ від 24.12.2015 № 202, не довів до безпосередніх виконавців План основних заходів ГУНП у Львівській області на 2019 рік, не організував роботу щодо своєчасного і, якісного виконання запланованих заходів у ньому, із конкретизацією завдань для виконавців;

3) в порушення вимог пункту 1 Розділу IV ,,Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, ознайомлюючись із довідками про припинення перевірки за результатами розгляду звернень, не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань. Своїми діями підполковник поліції ОСОБА_1 позбавив громадян непорушних конституційних прав, визначених статтею 40 Конституції України, а саме права на об`єктивний розгляд їхніх звернень;

4) отримавши матеріали ЄО №3742, 3744 від 02.08.2019 за повідомленням про неприбуття поліцейських на виклик та матеріали ЄО №5561 від 11.11.2019 за повідомленням громадянина про неотримання відповіді на попереднє звернення, незважаючи на те, що у вказаному повідомленні містилися відомості про можливі ознаки дисциплінарного проступку, а саме протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає у порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, в порушення вимог пункту 1 розділу ІІ ,,Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, не вжив заходів щодо ініціювання перед вищестоящим керівництвом щодо призначення та проведення службового розслідування, а розписав вказані матеріали для списання за спрощеною системою;

5) в порушення вимог пункту 7 Розділу IV ,,Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановленні факту смерті людини, затвердженого спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я та Генеральної прокуратури України від 29.09.2017 №807/1193/279, затверджував висновки щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання, складені підлеглими працівниками, без погодження з керівником слідчого підрозділу, не перевіривши якість та повноту їх складання, оскільки вивченням було встановлено, що вони не підписані лікарем чи фельдшером закладу охорони здоров`я, який констатував факт смерті та проводив огляд трупа. У висновках відсутні: відомості про особу, яка виявила труп, та її пояснення про обставини смерті; відомості про близьких родичів та їх пояснення про обставини смерті; відомості щодо диспансерного спостереження за хворим, дата його останнього лікарем, наявність захворювань; відомості про видачу лікарського (фельдшерського) свідоцтва про смерть;

6) в порушення вимог пункту 1 Розділу VII ,,Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, неналежним чином організував стан реагування підлеглими працівниками на повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, достовірність, повноту і своєчасність подання інформації до чергової служби вищого рівня, інших органів державної влади, що призвело до не реагування працівниками Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області на окремі повідомлення про кримінальні правопорушення чи інші події;

7) не дотримані вимоги ,,Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, а саме: не здійснювалась організація своєчасного направлення на місце події слідчо-оперативної групи (далі - СОГ) у повному складі, інших працівників органу, підрозділу поліції залежно від обставин та характеру вчиненого кримінального правопорушення та доставляння за необхідності до місця події спеціалістів інших органів; на першочерговому етапі кримінального провадження, не організовувалось складення узгодженого плану слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення осіб, що вчинили кримінальні правопорушення; щомісяця не проводився аналіз наявної оперативної та іншої інформації в кримінальних провадженнях щодо нерозкритих кримінальних правопорушень; яким щомісяця за окремим графіком спільно з керівником органу досудового розслідування не заслуховувались члени СОГ, керівники оперативних підрозділів, а за необхідності - інших працівників поліції про результати роботи з розкриття і розслідування конкретних кримінальних правопорушень, виконання плану слідчих (розшукових) дій і негласних слідчих (розшукових) дій; не надавалась практична допомога в їх проведенні; не забезпечувались належні умови зберігання вилучених з місць подій слідів, речових доказів з метою проведення з ними необхідних судових експертиз, виконання щодо цих речових доказів рішень судів; після надходження до органу поліції інформації про вчинення кримінального правопорушення та внесення інформації до ЄРДР не організовувалось проведення комплексу першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, у тому числі за дорученням слідчого, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події, а також не організовувалась та не забезпечувалась подальша робота з розкриття кримінальних правопорушень, по яких особи не встановлені по ,,гарячих слідах; не створювались, задля належної організації розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, учинених у минулих роках, спеціалізовані постійно діючі СОГ; не організовувалось складення Плану проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій; взагалі не проводились оперативні наради про результати роботи СОГ з виявлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, так і тих, які викликали суспільний резонанс; не здійснювався контроль за виконанням доручень слідчих, наданих в порядку статті 40 КПК України, крім цього, останнім не визначено, шляхом видання наказу, конкретних осіб, на яких покладаються обов`язки, щодо ведення обліку доручень слідчих для їх своєчасного виконання, на оперативних нарадах не здійснювалось інформування про стан виконання доручень слідчих; не розглядався на оперативних нарадах стан досудового розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, а також факти допущених недоліків у роботі окремих СОГ; не координувалась оперативно-розшукова діяльність підпорядкованих органів, підрозділів поліції під час розшуку підозрюваних та не проводились оперативні наради з питань організації розшуку осіб, які переховуються від органів слідства; не проводились взаємозвірення кількості підозрюваних, оголошених у розшук, та заведених ОРС, за результатами якого повинен складатися акт такого взаємозвірення; щомісяця не організовувалось проведення оперативних нарад щодо результатів роботи з виявлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, а стан досудового розслідування у кримінальних провадженнях про тяжкі та особливо тяжкі злочини цієї категорії, які викликали суспільний резонанс - щотижня; щомісяця не здійснювалось взаємозвіряння між кількістю обвинувачених, оголошених в розшук за рішенням суду, та заведеними стосовно таких осіб ОРС;

8) не вжиті усі організаційно-практичні заходи із сторони підполковника поліції ОСОБА_1 для належного контролю за діяльністю підлеглих під час здійснення оперативно-службової діяльності, з метою ефективного використання оперативно - розшукових заходів за випадками заведення ОРС щодо осіб, які готуються скоювати тяжкі злочини, не організовано належна взаємодію з УІАП, УОС та УОТЗ ГУНП у Львівській області; недотримання вимог статті 7 Закону України ,,Про оперативно-розшукову діяльність під час провадження ОРС та щодо контролю оперативно-розшукової діяльності згідно з пунктом 3 розділу XXI ,,Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07;

9) неналежне виконання службових обов`язків в частині організації якісного та дієвого контролю за дотриманням службової дисципліни та здійснення виховної роботи із працівниками підпорядкованого підрозділу зі сторони начальника підполковника поліції ОСОБА_1 , котрий, як керівник будучи зобов`язаним контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, не вжив відповідних дієвих управлінських рішень для забезпечення належного стану службової дисципліни у підпорядкованому підрозділі, такими своїми діями грубо порушив службову дисципліну, зокрема основні обов`язки поліцейського, передбачені пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, пунктами 3, 4, 7, 8 частини 1 статті 3, пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктом 7 розділу VIII Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 №50 та пунктом 2 розділу II Курсу стрільб для поліцейських та Норм витрат боєприпасів, пострілів, вибухових пакетів і гранат поліцейськими під час проведення практичних стрільб, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2019 №334, вимоги наказу ГУНП у Львівській області від 19.10.2018 №3667 ,,Про встановлення часу зміни нарядів Ситуаційних відділів, чергових частин та чергових служб ГУНП та доповідь керівництву Головного управління та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Вважаючи накази №1046 від 20.03.2020 та №84 о/с від 20.03.2020 протиправними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що вчинення позивачем проступку суб`єкт владних повноважень оцінив не в контексті співмірності тяжкості вчиненого проступку та обрання відповідного виду дисциплінарного стягнення, а зважаючи на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом ГУНП у Львівській області №477, який є скасованим .

Із урахуванням викладеного суд першої інстанції дійшов висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є протиправним, необґрунтованим, непропорційним та за таких обставин несправедливим, оскільки воно не відповідає тяжкості вчиненого позивачем проступку, обставинам, за яких його скоєно.

Також, на думку суду, встановлені відповідачем порушення з боку позивача та, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи у своїй сукупності не є істотними, носять формальний характер, не призвели до настання тяжких наслідків та у своїй сукупності не можуть бути підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції.

За таких обставин суд першої інстанції вважає, що наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни від 20.03.2020 №1046 у частині звільнення позивача зі служби в поліції є протиправним та підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та рішенню суду першої, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Закону України ,,Про Національну поліцію від 02.07.2015 року №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Частиною першої статті 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини, надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я, зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У відповідності до пунктів 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим законом.

Згідно із частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337- VIII (далі Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Як встановлено пунктом 2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України ,,Про захист персональних даних, ,,Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 5 розділу IV Порядку № 893).

Пунктом 1 розділу V Порядку № 893 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно із п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу (п. 1 розділу V Порядку).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Також наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських, відповідно до яких під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

- у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

- неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України ,,Про Національну поліцію, ,,Про запобігання корупції та іншими актами законодавства України;

- виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

- поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

- контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

- мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

- дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

- зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

З висновку службового розслідування, проведеного за фактом неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Сколівського відділення поліції Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області, затвердженого 06.03.2020 начальником ГУ НП у Львівській області, колегія суддів вбачає, що підчас службового розслідування встановлений факт неналежного виконання службових обов`язків в частині організації якісного та дієвого контролю за дотриманням службової дисципліни та здійснення виховної роботи із працівниками підпорядкованого підрозділу зі сторони начальника підполковника поліції ОСОБА_1 , котрий, як керівник будучи зобов`язаним контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, не вжив відповідних дієвих управлінських рішень для забезпечення належного стану службової дисципліни у підпорядкованому підрозділі, такими своїми діями грубо порушив службову дисципліну, зокрема основні обов`язки поліцейського, передбачені пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, пунктами 3, 4, 7, 8 частини 1 статті 3, пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктом 7 розділу VIII Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 №50 та пунктом 2 розділу II Курсу стрільб для поліцейських та Норм витрат боєприпасів, пострілів, вибухових пакетів і гранат поліцейськими під час проведення практичних стрільб, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2019 №334, вимоги наказу ГУНП у Львівській області від 19.10.2018 №3667 ,,Про встановлення часу зміни нарядів Ситуаційних відділів, чергових частин та чергових служб ГУНП та доповідь керівництву Головного управління та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Суд першої інстанції належним чином дослідив надані сторонами докази та встановив, що у період з 29.11.2019 по 08.02.2019 позивач перебував на лікуванні, а тому посилання відповідача як на підставу для застосування до позивача дисциплінарних стягнень посилається на неналежне відпрацювання безпосередніми виконавцями матеріалів ЄО у вказаний період є необґрунтованим.

Згідно з пунктом 1 Розділу 4 Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930 (далі - Порядок №930), керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань. У разі потреби керівник вправі вимагати від виконавця матеріали попередніх перевірок та вживати інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Таким чином, за умови необхідності керівник наділений повноваженнями діяти активно та вживати додаткові заходи з метою належного вирішення питання, яке порушив заявник у поданій заяві. При цьому така реалізація керівником таких повноважень є субсидіарною, обумовлена потребою у конкретній ситуації та не звільняє безпосереднього виконавця від здійснення покладених на нього обов`язків по реагування за матеріалами ЄО. Колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції про те, що відповідач не довів існування об`єктивної потреби, що зумовила б необхідність залучення керівника до вирішення питання, опрацювання якого вже було доручено його підлеглому. Більше того, відповідач не конкретизував, які саме заходи повинен був вжити, але не вжив позивач з метою забезпечення гарантованого конституційного права на об`єктивний розгляд звернення особи.

Суд першої інстанції ретельно дослідив доводи відповідача щодо порушення ОСОБА_1 вимог пункту 7 Розділу 4 Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановленні факту смерті людини, затвердженого спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я та Генеральної прокуратури України від 29.09.2017 № 807/1193/279, в частині неналежного затвердження висновків стосовно ненасильницької смерті (не погоджено із начальником СВ, відсутні фото, у висновку відсутні відомості про близьких родичів та їх пояснення про обставини смерті, відсутні відомості щодо диспансерного спостереження за хворим, дата його останнього огляду лікарем, наявність захворювань) та встановив, що згідно з матеріалами службового розслідування (т.4, а.с.128-137) виявлені порушення, зокрема, щодо затвердження висновків про ненасильницьку смерть осіб, у період до 29.11.2019 не пов`язані з поведінкою позивача як керівника. Натомість, як встановлено висновком службового розслідування (т.4, а.с.136) порушення щодо складання висновків про ненасильницьку смерть осіб стали можливими внаслідок невиконання службових обов`язків заступником начальника Сколівського відділення поліції Марочканичем В.В..

При цьому, суд мотивовано зазначив, що невідповідність висновків законодавчо встановленій формі є наслідком неналежного виконання посадових обов`язків не лише позивача, носить формальний характер та не потягло жодних негативних наслідків.

Щодо не проведення позивачем навчально-тренувальних стрільб суд першої інстанції, дослідивши нормативні документи, які регламентують проведення таких стрільб встановив, що наказами ГУ НП у Львівській області №1108 від 04.04.2019 та №2810 від 20.09.2019 позивач не був визначений керівником навчально-тренувальних стрільб чи іншою особою, яка бере участь в організації та їх проведенні.

Тому колегія суддів визнає вірними висновки суду першої інстанції, що питання організації навчально-тренувальних стрільб, зокрема, їх виду, локації, а також часу проведення встановлювалося різними наказами та належить до внутрішньовідомчої діяльності відповідача. При цьому відповідач ні в оспорюваних наказах, ні у висновку службового розслідування не конкретизував, які саме накази керівництва в частині проведення стрільб порушені позивачем, не зазначені дати та види стрільб, не проведення яких стало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Також, на думку суду першої інстанції, відповідач не довів порушень позивача щодо не здійснення перезміни нарядів та проведення цільового інструктажу 13.10.2019, 09.11.2019, 10.11.2019,13.11.2019, 20.11.2019, 22.11.2019, 23.11.2019, 24.11.2019 та 29.11.2019.

Такі висновки суду першої інстанції базуються на тому, що згідно з пунктом 4 наказу ГУ НП №3667 від 19.10.2018 (т.3, а.с.56), перезміна нарядів проводиться, як правило, особисто начальниками відділів та відділень поліції, командирами стройових підрозділів, а у разі їх відсутності особою, на яку покладено виконання обов`язків. Час проведення перезміни нарядів може бути змінений у виняткових випадках з дозволу начальника ГУНП. З викладеного висновується, що начальник відділення поліції не є виключною особою, яка проводить перезміну нарядів. За певних обставин така може здійснюватися іншими особами. Водночас зі змісту висновку службового розслідування випливає, що відповідач обмежився самою лише констатацією факту не здійснення саме позивачем відповідної перезміни без дослідження причин та умов, за яких таке відбувалось.

На переконання суду першої інстанції, посилання відповідача на не вжиття усіх організаційно-практичних заходів та неналежний контроль підлеглих під час здійснення оперативно-розшукових заходів є абстрактними та нечіткими, зважаючи на те, що ні з висновку службового розслідування, ні з оскаржуваного наказу про звільнення зі служби в поліції не вбачається, яких саме заходів не вжив, і повинен був вжити позивач. Стосовно неналежного контролю, то відповідачем не проаналізовано, які заходи в контексті контролю вживалися позивачем, їх результативність та не роз`яснено в чому саме проявлялася неналежність здійсненого ним контролю.

Суд першої інстанції також дійшов висновку, що відповідач помилково поставив у вину позивачу недотримання вимог статті 7 Закону України ,,Про оперативно-розшукову діяльність, оскільки предметом її правового регулювання є обов`язки підрозділів, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а тому названий припис не є релевантним та не визначає функціональних обов`язків позивача як керівника. Більше того, структурно названа стаття складається з чотирьох частин та містить пункти, тому посилання виключно на порядковий номер статті без конкретизації її структурної частини є дефектом форми прийнятого рішення та свідчить про невідповідність прийнятого відповідачем рішення критерію чіткості.

Матеріали справи свідчать, що оскаржений наказ про звільнення позивача зі служби мотивований також тим, що останній неналежним чином організував стан реагування підлеглими працівниками на повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, достовірність, повноту і своєчасність подання інформації до чергової служби вищого рівня, інших органів державної влади, що призвело до не реагування працівниками Сколівського ВП Стрийського ВП ГУНП у Львівській області на окремі повідомлення про кримінальні правопорушення чи інші події. Підставою для такого висновку стали результати службового висновку (т.4, а.с.121-122), згідно з якими підлеглі позивача неналежним чином відпрацьовували матеріали ЄО, оскільки не виїжджали на місце події за повідомленим правопорушенням.

Проаналізувавши приписи Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, суд першої інстанції дійшов переконання, що відповідальним за виїзд та прибуття наряду поліції чи СОГ є саме оперативний черговий. Із урахуванням підпунктів 6 та 13 аналізованого Розділу Інструкції №111 висновується, що інформування керівника підрозділу про правопорушення, стосовно яких надійшли заяви або повідомлення, хронологічно здійснюється, як правило, після відпрацювання матеріалів за такими правопорушеннями. Про результати відповідного реагування керівник повідомляється оперативним черговим за наслідками чергування останнього шляхом пред`явлення першому підготовленого добового зведення.

Отже, констатує суд, керівник ТВП об`єктивно позбавлений можливості забезпечити приїзд екіпажу патрульної поліції чи СОГ на місце події.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції щодо недоведеності вини позивача у наведених вище дисциплінарних проступках, обставини яких суд першої інстанції ретельно перевірив та надав їм вірну правову оцінку.

Колегія суддів не вбачає необхідності детально аналізувати інші, зазначені у висновку службового розслідування факти неналежного виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків, оскільки вони або не підтвердились в ході судового дослідження або не є суттєвими та не потягли будь-яких негативних наслідків.

Поряд з цим колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що доведені під час судового розгляду факти недотримання позивачем приписів деяких нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліцейських, не є беззаперечними підставами для застосування до ОСОБА_1 крайнього виду дисциплінарного стягнення звільнення зі служби.

Так, відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

За змістом частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 3 ст.19 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

При цьому колегія суддів зауважує, що звільнення з органів Національної поліції як вид стягнення є крайнім та найсуворішим заходом дисциплінарного впливу і повинно застосовуватись у виняткових випадках та за вчинення особливих дисциплінарних проступків.

В силу приписів частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Виходячи з системного аналізу наведених нормативно-правових актів, колегія суддів дійшла переконання, що рішення суду повинно базуватись на достовірних та достатніх доказах, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів визнає вірними та обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо протиправності звільнення ОСОБА_1 , оскільки застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є протиправним, необґрунтованим, непропорційним та за таких обставин несправедливим, воно не відповідає тяжкості вчиненого позивачем проступку, обставинам, за яких його скоєно.

Колегія суддів визнає необхідним акцентувати увагу на тих обставинах, що усі наведені у висновку службового розслідування факти стосуються неналежного виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків як керівника структурного підрозділу Національної поліції.

За таких обставин, на думку колегії суддів, достатнім було б застосування до нього іншого, передбаченого частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту виду дисциплінарного стягнення, ніж звільнення зі служби.

Про правомірність висновків суду першої інстанції свідчать і ті обставини, що попередні накази відповідача про накладення інших дисциплінарних стягнень у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність та звільнення із займаної посади, які мали значення при обранні виду дисциплінарного стягнення, накладеного на позивача у цій справі, визнані протиправними та скасовані в судовому порядку.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів апеляційного суду дійшла переконання, що дії відповідача є явно непропорційними, тобто вчиненими без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), а отже оспорювані накази не відповідають критеріям щодо правомірності у контексті положень статті 2 КАС України, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Оскільки звільнення позивача проведене з порушенням вимог законодавства, суд першої інстанції правомірно поновив ОСОБА_1 на посаді та стягнув середній заробіток за час вимушеного прогулу.

При цьому колегія суддів вважає правильним визначення судом суми середнього заробітку, оскільки суд провів розрахунок на підставі наданих відповідачем довідок та у відповідності до приписів Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100.

Наведені обставини спростовують доводи апеляційної скарги про невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Інші, зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства (КАС) України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст.315, ст. ст. 316, 321, 322 , 325, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року у справі № 380/3141/20 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції лише у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Н. В. Бруновська
Л. Я. Гудим
У зв`язку з перебуванням судді Бруновської Н.В. у відпустці з 21 червня по 05 липня 2022 року включно та судді Гудима Л.Я. у відпустці з 04 липня по 07 липня 2022 включно, постанова в повному обсязі складена та підписана 08 липня 2022 року.