Справа № 752/3917/22
Суддя: Чередніченко Н. П.
Дата ухвалення: 2022-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа 752/3917/22
провадження № 2-а/752/254/22
УХВАЛА

05.07.2022 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С

розглянувши в приміщенні суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Подільського районного управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Серяка Євгенія Михайловича, Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та стягнення майнової шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

09.03.2022 року засобами поштового зв`язку позивачем ОСОБА_1 було направлено до суду позов до відповідачів головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Подільського районного управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Серяка Є.М., Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому позивач просив суд скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення серії 1КІ № від 19.08.2021 року, винесену головним інспектором з паркування відділу інспекції з паркування Подільського районного управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Серяком Є.М. відносно позивача; стягнути із Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) майнову шкоду в сумі 1865,00 грн., а також судовий збір в сумі 496,20 грн., а також клопотання про поновлення строку на оскарження зазначеної постанови, оскільки, останній пропущено із поважних причин.

11.04.2022 року зазначений позов надійшов до канцелярії суду.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 14.04.2022 року, у справі було відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

21.06.2022 року до суду від представника відповідача Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на позов із додатками, відповідно до якого сторона відповідача просила в задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на їх безпідставність.

Позивач після відкриття провадження у справі, надіславши до суду заяву про розгляд справи без його участі, з будь-якими клопотаннями до суду не звертався. Відповідачі з будь-якими клопотаннями до суду також не звертались.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що в задоволенні клопотання про поновлення строку слід відмовити, а позов залишити без розгляду за наступних підстав.

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову в справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 291 КУпАП, постанова адміністративного органу (посадової особи) у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 26 цього Кодексу, постанов по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованого в автоматичному режимі, а також у випадках накладення штрафу, що стягується на місці вчинення адміністративного правопорушення.

При цьому, ч. 2 ст. 121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За змістом ст. 122 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України установлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою і четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулась до суду.

З позову та доданих до нього документів вбачається, що оспорювана постанова була винесена 19.08.2021 року.

В січні 2022 року позивач був обізнаний про порушення своїх прав, оскільки, після відкриття виконавчого провадженні з примусового виконання спірної постанови, позивачем було сплачено штраф та інші платежі за виконавчим провадження.

28.01.2022 року позивачем було надіслано до відповідача звернення, в якому він просив скасувати спірну постанову, тобто в січні 2022 року позивач був достеменно обізнаний про наявність оспорюваної постанови.

Відповідно до листа Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2022 року, позивачу було роз`яснено про його право на звернення із відповідним позовом до суду.

В клопотанні про поновлення строку позивач вказує, що 14.02.2022 року він отримав зазначену відповідь відповідача, та підготував позов до суду.

Однак, варто вказати на те, що наведені в клопотанні причини та обставини поважності пропуску строку для звернення до суду із відповідним позовом та оскарження спірної постанови, не є такими, які об`єктивно унеможливили своєчасне звернення позивача до суду за захистом своїх прав.

Суд звертає увагу на те, що строк звернення до суду із даним позовом обчислюється з дати, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, однак, позивачем фактично позов було направлено до суду засобами поштового зв`язку лише 09.03.2022 року, при фактичній обізнаності про наявність постанови та порушення його прав ще в січні 2022 року, що виходить за межі встановленого законом десятиденного строку з дня коли позивач у даній справі дізнався про порушення своїх прав.

Варто вказати на те, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин судом враховано, що частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії», зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PЕREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE №116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого королівства» та пункті 54 рішення «Круз проти Польщі» зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO №23452/94; KREUZ v. POLAND № 28249/95).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що позивачем було пропущено строк для звернення до суду із даним позовом без поважних причин, оскільки, позивач не довів достатніми доказами про існування об`єктивно непереборних обставин або причин, що унеможливили своєчасне звернення до суду за захистом своїх прав, а судом такі обставини в ході розгляду справи не встановлені.

Враховуючи викладене, суд вважає, що в задоволенні клопотання позивача про поновлення строку слід відмовити, а позов підлягає залишенню без розгляду, оскільки, позовні вимоги заявлені поза межами десятиденного строку звернення до суду, та поважність пропуску строку для звернення до суду із даним позовом позивачем не доведена.

Керуючись статтями 121, 122, 123, 240, 242, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, ст.ст. 122, 289 КУпАП, суд, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для звернення до суду із адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Подільського районного управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Серяка Євгенія Михайловича, Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та стягнення майнової шкоди, - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Подільського районного управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Серяка Євгенія Михайловича, Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та стягнення майнової шкоди, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Н.П. Чередніченко